ISSN 1977-0820 |
||
Europeiska unionens officiella tidning |
L 99 |
|
![]() |
||
Svensk utgåva |
Lagstiftning |
64 årgången |
|
|
|
(1) Text av betydelse för EES. |
SV |
De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid. Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
II Icke-lagstiftningsakter
FÖRORDNINGAR
22.3.2021 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 99/1 |
KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/473
av den 18 december 2020
om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1238 vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar kraven för faktablad, för kostnader och avgifter som ingår i kostnadstaket och för riskreduceringstekniker för den paneuropeiska privata pensionsprodukten
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1238 av den 20 juni 2019 om en paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP-produkt) (1), särskilt artikel 28.5 fjärde stycket, artikel 30.2 tredje stycket, artikel 33.3 tredje stycket, artikel 36.2 andra stycket, artikel 37.2 tredje stycket, artikel 45.3 tredje stycket och artikel 46.3 tredje stycket, och
av följande skäl:
(1) |
Genom förordning (EU) 2019/1238 fastställs enhetliga regler för registrering, utveckling, distribution och tillsyn vad gäller privata pensionsprodukter som distribueras i unionen under beteckningen ”paneuropeisk privat pensionsprodukt (PEPP-produkt)”. |
(2) |
PEPP-faktabladet är en mycket viktig del av PEPP-regelverket. Faktabladet ger konsumenterna relevant information på ett sätt som gör det lättare att förstå och jämföra PEPP-produkter och olika investeringsalternativ. |
(3) |
För att PEPP-produkter och paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) ska kunna jämföras bör informationskraven, vid behov och i förekommande fall, anpassas till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/653 (2) om faktablad för Priip-produkter. På ett fåtal områden är det nödvändigt att anpassa kraven till en långsiktig pensionsprodukt som en person kan ha som förvärvsarbetande och under hela sin livstid genom att uppmärksamma pensionsspecifika risker så som inflation och risker om en person upphör med sina inbetalningar. |
(4) |
Med tanke på att nätbaserad distribution är en viktig faktor när det gäller PEPP-produkter måste det vara enkelt för konsumenter att hitta, förstå och använda information som presenteras i en digital miljö. Utformningen av faktabladen bör därför vidareutvecklas för att säkerställa att informationen presenteras på effektivt och transparent när den tillhandahålls digitalt, t.ex. på en webbplats, i en mobilapplikation samt i ljud- eller videoformat. Utformningen bör göra det lättare att tillhandahålla informationen digitalt på ett tilltalande och överskådligt sätt. Strukturering av information i olika lager bör säkerställa att det finns tillräcklig flexibilitet att anpassa presentationen till olika typer av digitala medel och till den föränderliga digitala miljön. |
(5) |
För att tillhandahålla konsumenter viktig PEPP-information som de lätt kan läsa, förstå och använda för att jämföra mellan olika PEPP-produkter behövs en hög standardiseringsnivå. Det är därför nödvändigt att ta fram obligatoriska mallar för faktabladen. För att underlätta konsumenternas förståelse av PEPP-produkter som en långsiktig pensionsprodukt bör informationskraven vara anpassade till PEPP-produktens pensionsmål. Beslutsrelevant information ska tillhandahållas på ett tilltalande och tydligt sätt för potentiella PEPP-sparare och samtidigt göra det möjligt för PEPP-sparinstitutet att använda digitala medel för att distribuera informationen. |
(6) |
Klassificeringen av risk- och avkastningsprofilerna och den sammanfattande riskindikatorn för PEPP-produkten bör följa de identifierade pensionsspecifika riskerna och målet att uppnå en lämplig och stabil pensionsinkomst. Utformningen av den sammanfattande riskindikatorn bör möjliggöra en konsekvent och jämförbar riskkategorisering och bör åtföljas av konsekvent inhämtad kompletterande information för att skilja mellan överlägsna och underlägsna investeringsstrategier och riskreduceringstekniker så att konsumenterna får relevant information om huruvida ett mer riskfyllt investeringsalternativ verkligen har potential att leda till relativt sett högre avkastning. |
(7) |
Prognoser för framtida pensionsinkomst är viktiga för att konsumenterna ska förstå sig på PEPP-produkten och dess lämplighet i förhållande till de individuella pensionsmålen. PEPP-faktabladen bör därför visa inflationsjusterade pensionsresultat för generiska PEPP-sparare med angivna intjänandeperioder och standardiserade inbetalningar. |
(8) |
Viktiga risk- och kostnadsindikatorer bör utformas så att de kan tillämpas på olika potentiella PEPP-investeringsalternativ på ett enhetligt och konsekvent sätt. Offentliggörandet av kostnader bör inriktas på faktiska penningbelopp och bör möjliggöra jämförbarhet i förhållande till bas-PEPP-produktens begränsade nivå för kostnader och avgifter. |
(9) |
Det behövs en mall för PEPP-faktabladet. En sådan mall bör vara lättfattlig och inriktad på information som konsumenterna har nytta av när de beslutar om sparande i en PEPP-produkt samt minska eventuell beteendebias. |
(10) |
I enlighet med artikel 26.2 i förordning (EU) 2019/1238 ska PEPP-sparinstitut säkerställa att PEPP-faktabladen alltid är korrekta, rättvisande och tydliga samt att de inte är vilseledande, så att presumtiva PEPP-sparare kan förlita sig på den standardiserade informationen i faktabladet när de beslutar om långsiktigt pensionssparande. Det bör därför fastställas regler för att säkerställa att PEPP-faktabladet regelbundet ses över på lämpligt sätt och vid behov revideras i rätt tid. |
(11) |
Att besluta om långsiktigt pensionssparande är något av en utmaning, eftersom det inte alltid är helt känt vilka de framtida pensionsbehoven kommer att vara, och personliga omständigheter och yrkessituationen kan förändras. PEPP-faktabladet är utformat för att på ett överskådligt och tillförlitligt sätt tillhandahålla information som är användbar vid beslutsfattandet om sparande i en PEPP-produkt, men presumtiva PEPP-sparare bör ändå ge sig själva tillräckligt med tid – med hänsyn till deras behov, erfarenhet och kunskaper – för att sätta sig in i och överväga den relevanta informationen innan de beslutar om huruvida de ska spara i en viss PEPP-produkt. |
(12) |
PEPP-pensionsbeskedet bör presenteras på ett sätt som gör det lätt för PEPP-spararna att själva följa och övervaka utvecklingen för sina PEPP-sparmedel. Även om PEPP-pensionsbeskedet i sig är personligt bör det överensstämma med informationen före ingående av avtal och bör alltid göra det möjligt att jämföra olika PEPP-produkter, så att PEPP-spararna kan fatta välgrundade beslut om byte av investeringsalternativ, byte av PEPP-sparinstitut eller anpassning av inbetalningsnivåerna för att uppnå PEPP-spararens pensionsmål. |
(13) |
För att säkerställa att bas-PEPP-produkten är kostnadseffektiv är det nödvändigt att se till att alla kostnader och avgifter ingår i kostnadstaket, utom där det är nödvändigt att se till att bas-PEPP-produkter som har den ytterligare produktegenskapen att de ger kapitalgaranti inte missgynnas jämfört med bas-PEPP-produkter som inte erbjuder den egenskapen, för att garantera lika villkor. |
(14) |
PEPP-produktens riskreduceringstekniker är grundläggande för att främja lämpliga investeringsstrategier som kan uppnå bättre resultat för pensionsförmåner. För detta ändamål krävs tydliga och rättsligt bindande kriterier för att kunna bedöma om den utvalda riskreduceringstekniken är effektiv och konsekvent. De nämnda kriterierna bör därför tillämpas på de tre huvudtyperna av riskreduceringstekniker, dvs. livscykelanpassning, upprättande av reserver och garantier, och hänsyn bör tas till dessa typers särdrag. Kriterierna bör även tillämpas på eventuella nya, innovativa riskreduceringstekniker för att bättre främja pensionsresultat genom innovation. |
(15) |
PEPP-produkternas långsiktiga art och pensionsinkomstmål kräver stokastisk modellering – ett verktyg som används för att prognostisera sannolikheten för olika utfall under olika villkor, för att förutspå de framtida PEPP-förmånerna på ett rimligt sätt. Det är därför nödvändigt att se till att stokastisk modellering används vid bedömningen av riskprofilen och det potentiella resultatet för de investeringsstrategier som erbjuds av PEPP-sparinstitut för att återskapa de möjliga utfall för PEPP-förmånerna som skulle kunna ske i verkligheten på grund av osäker avkastning på tillgångar och osäkra inbetalningsnivåer. Stokastisk modellering bör även användas vid fastställandet av de lämpliga ambitionsnivåerna i fråga om risker, vid utarbetandet av resultatscenarier för PEPP-faktabladet och pensionsförmånsprognoserna för PEPP-pensionsbeskedet samt vid den effektiva tillämpningen av metoden för den sammanfattande riskindikatorn. Det är därför lämpligt att upprätta vissa referenser för att stokastisk modellering ska kunna användas av PEPP-sparinstitutet, som bör ha friheten att anpassa den stokastiska modelleringen för att uppnå det erfordrade målet och integrera de modeller som utarbetats av PEPP-sparinstituten för andra, liknande produkter. |
(16) |
Bestämmelserna i den här förordningen är nära sammankopplade. De berör krav som avser faktabladen, kostnaderna och avgifterna för bas-PEPP-produkten samt riskreduceringsteknikerna. På grund av väsentliga kopplingar mellan bestämmelserna i den här förordningen, och för att förbättra överensstämmelsen mellan olika lagstiftningsområden som omfattas av förordningen, är det lämpligt att ytterligare specificera reglerna inom de områdena på ett heltäckande och holistiskt sätt. Detta är nödvändigt för att säkerställa en hög överensstämmelsenivå mellan reglerna för produktegenskaper av hög kvalitet och reglerna för en effektiv överföring av information om dessa egenskaper till konsumenterna. Reglerna för PEPP-produktens särdrag är nödvändiga för att uppnå en helhetsbedömning av balansen mellan risk och avkastning för PEPP-spararen, och samtidigt säkerställa bättre pensionsresultat genom innovation samt kostnadseffektivitet genom digitalisering. Det är viktigt att informera konsumenterna om dessa innovativa förhållningssätt på ett konsekvent och jämförbart sätt, och för att säkerställa att bestämmelserna är samstämmiga bör de ingå i en och samma förordning. |
(17) |
Den här förordningen grundar sig på de förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) har lämnat till kommissionen. |
(18) |
Eiopa har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som den här förordningen grundar sig på, gjort en analys av möjliga kostnader och fördelar och begärt rådgivning från intressentgruppen för försäkring och återförsäkring, som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (3). |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
FAKTABLAD I ELEKTRONISKT FORMAT
Artikel 1
Presentation av faktablad i en internetmiljö
Om innehållet i faktabladet om paneuropeiska privata pensionsprodukter (PEPP-produkter) eller PEPP-pensionsbeskedet presenteras med hjälp av ett annat hållbart medium än papper ska presentationen uppfylla följande krav:
a) |
Informationen ska presenteras på ett sätt som är anpassat till den utrustning som PEPP-spararen använder för att få tillgång till PEPP-faktabladet eller PEPP-pensionsbeskedet. |
b) |
Om storleken på komponenterna i layouten ändras ska det standardiserade presentationsformatet behålla samma layout, rubriker och ordningsföljd, och de olika elementens relativa framtoning och storlek ska bevaras. |
c) |
Informationen ska presenteras i ett typsnitt och med en teckenstorlek som gör att den är lätt att uppfatta och förstå samt tydligt läsbar. |
d) |
Om ljud eller video används ska talhastigheten och ljudvolymen vara sådan att informationen, vid normal uppmärksamhet, är lätt att uppfatta och förstå samt hörs tydligt. |
e) |
Den information som presenteras ska vara identisk med informationen i pappersversionen av PEPP-faktabladet eller PEPP-pensionsbeskedet. |
Artikel 2
Strukturering av information i olika lager
Struktureringen av information i olika lager i PEPP-faktabladet eller PEPP-pensionsbeskedet i enlighet med artiklarna 28.3, 35.1, 35.2, 36.1 och 37.1 i förordning (EU) 2019/1238 ska utformas så att den inte avleder konsumentens uppmärksamhet från innehållet i faktabladet eller döljer viktig information. Om informationen struktureras i lager ska det vara möjligt att skriva ut PEPP-pensionsbeskedet som ett enda dokument.
KAPITEL II
PEPP-FAKTABLADETS INNEHÅLL OCH UTFORMNING
Artikel 3
Avsnittet ” Vad innebär produkten ?”
1. Informationen om PEPP-produktens långsiktiga pensionsmål och hur de ska uppnås i avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet ska vara kortfattad, tydlig och lättfattlig. Informationen ska ange vilka faktorer som har störst inverkan på avkastningen på investeringar och pensionsresultat, de underliggande investeringstillgångarna eller referensvärdena och hur avkastningen fastställs, samt vilken betydelse storleken på inbetalningarna har och den förväntade sparperioden fram till pensionen. Principerna bakom de riskreduceringstekniker som tillämpas, särskilt allokeringen av avkastning inom en portfölj till det enskilda PEPP-kontot, ska förklaras. Informationen ska även ange typen av PEPP-sparinstitut och hur det påverkar PEPP-avtalets särdrag.
2. Beskrivningen av den typ av PEPP-sparare för vilken PEPP-produkten är avsedd att marknadsföras i avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet ska innehålla uppgifter om PEPP-sparinstitutets målgrupp. Fastställandet av den typ av PEPP-sparare för vilken PEPP-produkten är avsedd ska utgå från PEPP-spararnas förmåga att bära investeringsförluster och preferenser avseende investeringshorisont, deras teoretiska kunskaper om, och tidigare erfarenhet av, PEPP-produkter och de finansiella marknaderna i allmänhet samt potentiella PEPP-sparares behov, egenskaper och mål.
3. Uppgifterna om PEPP-pensionsförmåner i avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet ska inbegripa en allmän sammanfattning av PEPP-avtalets viktigaste egenskaper. Dessa uppgifter ska i synnerhet omfatta följande:
a) |
Möjliga utbetalningsformer enligt artikel 58.1 i förordning (EU) 2019/1238, och rätten att ändra utbetalningsform enligt artikel 59.1 i samma förordning. |
b) |
En specifikation av varje PEPP-pensionsförmån som ingår, med en förklaring om att förmånernas värde visas i avsnittet ”Vilka är riskerna och vad kan jag få för avkastning?”. |
4. Om PEPP-avtalet täcker biometriska risker ska informationen i avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet omfatta närmare uppgifter om denna täckning, inklusive en förteckning över risker som täcks och de omständigheter som skulle utlösa försäkringsskyddet och försäkringsförmånerna. Den biometriska riskpremien, som beskrivs i punkt 54 i bilaga VI till förordning (EU) 2017/653, ska anges i procent av den årliga inbetalningen eller i form av den biometriska riskpremiens inverkan på avkastningen på investeringar i slutet av intjänandefasen, baserat på de generiska innehavstider som används för de beräknade PEPP-förmånerna. Om premien betalas i form av ett engångsbelopp ska de närmare uppgifterna omfatta det investerade beloppet. Om premien betalas periodiskt ska informationen omfatta antalet periodiska betalningar och en beräkning av den genomsnittliga biometriska riskpremien i procent av den årliga inbetalningen.
5. Avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet ska innehålla följande uppgifter om portabilitetsmöjligheten:
a) |
Information om att PEPP-spararna har rätt att använda en möjlighet till portabilitet enligt artikel 17.1 i förordning (EU) 2019/1238, om de så begär. |
b) |
Information om vilka underkonton som är omedelbart tillgängliga. |
c) |
En hänvisning till det centrala offentliga register hos Eiopa som avses i artikel 13 i förordning (EU) 2019/1238, med information om de villkor för intjänandefasen och utbetalningsfasen för de nationella underkontona som fastställs av medlemsstaterna. |
d) |
Information om det önskemål som föreskrivs i artikel 20.5 i förordning (EU) 2019/1238 om PEPP-sparinstitutet inte kan säkerställa öppnande av ett nytt underkonto för PEPP-spararens nya bosättningsmedlemsstat. |
6. Avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet ska innehålla uppgifter om bytesmöjligheten och framför allt om de bytesmöjligheter som föreskrivs i artikel 52.3 i förordning (EU) 2019/1238. Om PEPP-sparinstitutet, i enlighet med den artikeln, tillåter att PEPP-spararen byter PEPP-sparinstitut oftare än så ska det i PEPP-faktabladet anges hur ofta. PEPP-faktabladet ska ange om bytet är kostnadsfritt. Om det inte är kostnadsfritt ska kostnaderna anges.
Informationen om bytesmöjligheten ska även omfatta information om den rätt att få ytterligare information om bytesmöjligheten som avses i artikel 56.2 i förordning (EU) 2019/1238. Denna information ska vara tillgänglig PEPP-sparinstitutets webbplats och lämnas på en PEPP-sparares begäran i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) 2019/1238.
7. Avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet ska innehålla information om villkoren för ändring av det valda investeringsalternativet. Det ska i relevanta fall särskilt finnas information om eventuella alternativa investeringsalternativ som erbjuds och som PEPP-spararen kan byta till i enlighet med artikel 44 i förordning (EU) 2019/1238. Om PEPP-sparinstitutet tillåter att PEPP-spararen ändrar sitt val av investeringsalternativ oftare än minimikravet ska det anges hur ofta det är möjligt att ändra samt om sådana ändringar är kostnadsfria och, om så inte är fallet, vad det kostar.
8. Informationen om resultatet av PEPP-sparinstitutets investeringar i fråga om miljö-, samhällsansvars- och bolagsstyrningsfaktorer (ESG-faktorer) i avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet ska omfatta beskrivande förklaringar och kvantitativa uppgifter, där sådana finns tillgängliga, om hur integreringen av ESG-faktorer påverkar det faktiska och förväntade resultatet av PEPP-sparinstitutets investeringar.
9. Avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet ska i tillämpliga fall innehålla information om huruvida det finns en ångerfrist eller uppsägningstid för PEPP-spararen, samt konsekvenserna därav, inbegripet alla tillämpliga avgifter och sanktioner för användning av ångerfristen eller för uppsägning av avtalet.
10. Informationen i avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet ska inkludera en hänvisning till uppgifter om tidigare resultat för PEPP-produktens investeringsalternativ som allokerats till PEPP-spararna. Informationen om tidigare resultat ska offentliggöras på PEPP-sparinstitutets webbplats.
11. Om informationen presenteras i elektroniskt format och är strukturerad i olika lager ska det första lagret åtminstone innehålla följande information:
a) |
Den information som avses i punkterna 1, 2 och 3. |
b) |
Information om huruvida PEPP-avtalet täcker biometrisk risk. |
c) |
Information om något av följande:
|
Övrig information kan lämnas i ytterligare detaljlager.
Artikel 4
Avsnittet ” Vilka är riskerna och vad kan jag få för avkastning ?”
1. Informationen om en PEPP-produkts risk- och avkastningsprofil, inklusive de beskrivande förklaringarna av den sammanfattande riskindikatorn i avsnittet ”Vilka är riskerna och vad kan jag få för avkastning?” i PEPP-faktabladet, ska vara kortfattad, tydlig och lättfattlig. Informationen ska innehålla en förklaring av målet och resultaten av den sammanfattande riskindikatorn för att på ett standardiserat och jämförbart sätt fastställa olika risk- och avkastningsprofiler, och det ska även anges att den sammanfattande riskindikatorn ska betraktas som en referenspunkt vid jämförelser mellan olika PEPP-produkters risk- och avkastningsprofiler. PEPP-sparinstitutet ska tydligt ange att den sammanfattande riskindikatorn för PEPP-produkten skiljer sig från den sammanfattande riskindikatorn för produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 (4), och att de inte är jämförbara.
I informationen ska det förklaras att en låg risk- och avkastningsprofil innebär att det är mer sannolikt att PEPP-spararen kommer att få en medelhög pensionsinkomst, medan en hög risk- och avkastningsprofil innebär att det är mer sannolikt att PEPP-spararen kommer att få en relativt sett högre eller lägre pensionsinkomst än för lägre risk- och avkastningsprofiler. I en beskrivande förklaring ska den sammanfattande riskindikatorns begränsningar fastställas, däribland, i relevanta fall, risk- och avkastningsprofilens beroende av investeringarnas faktiska utveckling, sparperioden och den tillämpade riskreduceringsteknikens effektivitet.
2. Den information som krävs enligt artikel 28.3 d ii) i förordning (EU) 2019/1238 om den möjliga maximala förlusten av investerat kapital i avsnittet ”Vilka är riskerna och vad kan jag få för avkastning?” i PEPP-faktabladet ska kompletteras med uppgifter om det standardiserade, stokastiskt fastställda, ackumulerade kapitalet vid utbetalning i ett stresscenario, motsvarande den femte percentilen av fördelningen.
3. I avsnittet ”Vilka är riskerna och vad kan jag få för avkastning?” i PEPP-faktabladet ska uppgifter om de standardiserade resultatscenarierna – ett förmånligt scenario, ett bästa skattning-scenario och ett oförmånligt scenario – presenteras i förhållande till de prognostiserade PEPP-pensionsförmånerna baserat på följande uppgifter:
a) |
Prognoserna ska göras för fyra generiska PEPP-sparare med 40, 30, 20 respektive 10 år kvar till utgången av intjänandefasen och bygga på en standardiserad inbetalningsnivå. |
b) |
Det förmånliga scenariot ska avse den 85:e percentilen av fördelningen, bästa skattning-scenariot ska avse medianen och det oförmånliga scenariot ska avse den 15:e percentilen av fördelningen. |
c) |
Det prognostiserade ackumulerade kapitalet vid utgången av intjänandeperioden och de prognostiserade månatliga pensionsförmånerna ska justeras för inflation. |
d) |
Informationen ska innehålla en beskrivande förklaring, inklusive nominella belopp, av omvandlingen till dagens värden på grund av förändrad köpkraft över tid. |
4. I tillämpliga fall ska informationen om villkoren för avkastning till PEPP-sparare eller inbyggda resultattak i avsnittet ”Vad innebär produkten?” i PEPP-faktabladet hänvisa till utformningen och mekanismerna för allokering avseende de tillämpade riskreduceringsteknikerna.
5. Indata, antaganden och metoder avseende den information som avses i punkterna 1, 2 och 3 ska vara förenliga med bilaga III.
6. Om informationen presenteras i elektroniskt format och är strukturerad i olika lager ska det första lagret åtminstone innehålla den sammanfattande riskindikatorn och de prognostiserade PEPP-pensionsförmånerna för fyra generiska PEPP-sparare, medan de nominella prognostiserade förmånerna kan anges i ytterligare detaljlager. Övrig information kan lämnas i ytterligare detaljlager.
Artikel 5
Avsnittet ” Vilka är kostnaderna ?”
1. Informationen i avsnittet ”Vilka är kostnaderna?” i PEPP-faktabladet ska vara kortfattad, tydlig och lättfattlig. Eventuella kostnader och avgifter som fastställs i avsnittet ”Vilka är kostnaderna?” ska avse faktiska kostnader som ådragits direkt av sparinstitutet eller genom att verksamheten har lagts ut på entreprenad eller genom en investeringsfond, inklusive alla anknutna allmänna omkostnader. Kostnader och avgifter som debiteras den presumtiva PEPP-spararen innan denne börjar spara i PEPP-produkten ska i tillämpliga fall anges separat som ”initiala kostnader”. Kostnader och avgifter, både engångskostnader och engångsavgifter samt återkommande kostnader och avgifter, ska presenteras som ”totala årliga kostnader” uttryckt i pengar och i procent av det ackumulerade kapitalet, enligt definitionen i artikel 2.24 i förordning (EU) 2019/1238. Kostnadernas samlade inverkan ska presenteras utifrån en standardiserad månadsinbetalning av PEPP-spararen uttryckt i pengar, såsom anges i del III i bilaga III till den här förordningen.
2. Avsnittet ”Vilka är kostnaderna?” i PEPP-faktabladet ska innehålla följande information:
a) |
Information om de administrativa kostnader som uppstår i samband med PEPP-sparinstitutets förvaltning av PEPP-konton, administration av inbetalningar, tillhandahållande av information till medlemmar och verkställande av utbetalningar. |
b) |
Information om följande investeringskostnader:
|
c) |
Information om distributionskostnader i samband med marknadsföring och försäljning av PEPP-produkten, inbegripet kostnader och avgifter kopplade till tillhandahållandet av rådgivning. |
d) |
Information om garantikostnader som debiteras PEPP-spararen för den finansiella garanti som innebär att denne återfår åtminstone det ackumulerade kapitalet vid utbetalningen samt kostnader för eventuella andra finansiella garantier i PEPP-avtalet. |
3. Om ett PEPP-sparinstitut tar ut avgifter för att få tillbaka kostnaderna för inledande rådgivning under PEPP-avtalets första löptid, innan PEPP-spararen har rätt att byta PEPP-sparinstitut enligt artikel 52.3 i förordning (EU) 2019/1238, ska PEPP-sparinstitutet informera presumtiva PEPP-sparare om det totala beloppet för dessa avgifter, under vilken tidsperiod dessa avgifter tillämpas och hur ofta avgifterna tas ut.
4. Om informationen presenteras i elektroniskt format och är strukturerad i olika lager ska det första lagret åtminstone innehålla följande information:
a) |
Information om totala årliga kostnader uttryckt i pengar och i procent av det ackumulerade kapitalet vid utgången av året, såsom föreskrivs i punkt 1. |
b) |
I tillämpliga fall, information om eventuella initiala kostnader. |
Övrig information kan lämnas i ytterligare detaljlager.
Artikel 6
PEPP-faktabladets standardlayout
PEPP-sparinstitut ska presentera PEPP-faktabladet i enlighet med bilaga I. Om informationen presenteras i elektroniskt format får presentationen enligt mallen i bilaga I endast anpassas för att möjliggöra strukturering av informationen i olika lager.
KAPITEL III
ÖVERSYN, REVIDERING OCH TILLHANDAHÅLLANDE AV PEPP-FAKTABLADET
Artikel 7
Översyn av PEPP-faktabladet
1. PEPP-sparinstitut ska, i enlighet med artikel 30.1 i förordning (EU) 2019/1238, se över informationen i PEPP-faktabladet så snart det sker en förändring som har, eller sannolikt kommer att få, en avsevärd inverkan på informationen i PEPP-faktabladet, eller åtminstone var tolfte månad efter det första offentliggörandet av PEPP-faktabladet.
2. Vid utförandet av den översyn som avses i punkt 1 ska PEPP-sparinstitut kontrollera om informationen i PEPP-faktabladet är korrekt, rättvisande, tydlig och inte vilseledande. Särskilt efterlevnaden av följande ska kontrolleras:
a) |
Om informationen i PEPP-faktabladet uppfyller de allmänna kraven på form och innehåll enligt artiklarna 26, 27 och 28 i förordning (EU) 2019/1238 och de särskilda kraven på form och innehåll som fastställs i artikel 6 i den här förordningen. |
b) |
Om PEPP-produktens risk och avkastning har förändrats och effekten av denna förändring är att PEPP-produkten måste flyttas till en annan riskklass i den sammanfattande riskindikatorn än den som anges i det PEPP-faktablad som är föremål för översyn. |
3. Vid tillämpningen av punkt 1 ska PEPP-sparinstitut fastställa och, under PEPP-produktens hela livslängd, upprätthålla tillfredsställande processer så att PEPP-sparare alltid och utan onödigt dröjsmål kan upptäcka eventuella omständigheter som kan leda till en förändring som har, eller sannolikt kommer att få, en inverkan på riktigheten, opartiskheten eller tydligheten i den information som ges i PEPP-faktabladet.
Artikel 8
Revidering av PEPP-faktabladet
1. PEPP-sparinstitut ska utan dröjsmål revidera PEPP-faktabladet om en översyn enligt artikel 7 visar att detta är nödvändigt. PEPP-sparinstitut ska se till att alla avsnitt i PEPP-faktabladet som påverkas av sådana ändringar uppdateras.
2. PEPP-sparinstitut ska offentliggöra det reviderade PEPP-faktabladet på sin webbplats och utan dröjsmål underrätta PEPP-spararna i enlighet med artikel 7.3.
Artikel 9
Tillhandahållande av PEPP-faktabladet
1. Personer som ger råd om eller säljer PEPP-produkter ska tillhandahålla PEPP-faktabladet tillräckligt tidigt för att ge presumtiva eller befintliga PEPP-sparare tid att beakta informationen i faktabladet innan de binder sig för ett avtal eller för ett erbjudande rörande PEPP-produkten, oavsett om den presumtiva eller befintliga PEPP-spararen har en ångerfrist eller inte.
2. Vid tillämpningen av punkt 1 ska personer som ger råd om eller säljer PEPP-produkter bedöma hur mycket tid enskilda presumtiva eller befintliga PEPP-sparare behöver för att beakta informationen i PEPP-faktabladet, varvid hänsyn ska tas till följande kriterier:
a) |
Den presumtiva eller befintliga PEPP-spararens kunskaper om och erfarenhet av PEPP-produkten eller av PEPP-produkter som är av liknande slag eller medför liknande risk. |
b) |
PEPP-produktens komplexitet, långsiktiga karaktär och begränsade möjligheter till inlösen. |
c) |
Om det är den presumtiva eller befintliga PEPP-spararen som har tagit initiativ till rådgivningen eller försäljningen, en uttrycklig förklaring från den presumtiva eller befintliga PEPP-spararens sida om vikten av att omgående ingå det föreslagna avtalet eller godta det föreslagna erbjudandet. |
3. Vid tillämpningen av punkt 1 ska PEPP-faktabladet, om det tillhandahålls på nätet, uppfylla följande villkor:
a) |
Det ska finnas tillgängligt på en del av webbplatsen eller i mobilapplikationen där det är lätt att hitta och ta del av. |
b) |
Det ska tillhandahållas i ett skede av köpprocessen som ger presumtiva eller befintliga PEPP-sparare tid att beakta informationen i faktabladet innan de binder sig för ett PEPP-avtal eller för ett erbjudande om detta PEPP-avtal. |
KAPITEL IV
PEPP-PENSIONSBESKEDETS PRESENTATION OCH LAYOUT
Artikel 10
Presentation av PEPP-pensionsbeskedet
1. Informationen i PEPP-pensionsbeskedet ska vara kortfattad, tydlig och lättfattlig. Den ska presenteras i följande ordning, för varje befintligt underkonto:
a) |
Den information som avses i artikel 35.1 och 35.2 i förordning (EU) 2019/1238. |
b) |
I avsnittet ”Produktnamn” – den information som avses i artikel 36.1 a, b och c i förordning (EU) 2019/1238. |
c) |
I avsnittet ”Hur mycket har jag sparat i min PEPP-produkt?” – följande information:
|
d) |
I avsnittet ”Vad kommer jag att få när jag går i pension?” – följande information:
|
e) |
Information om det prognostiserade ackumulerade kapitalet vid utgången av intjänandeperioden och de prognostiserade månatliga pensionsförmånerna. |
f) |
I avsnittet ”Hur har min PEPP-produkt förändrats de senaste tolv månaderna?” – den information som avses i artikel 36.1 e, f och h i förordning (EU) 2019/1238 om PEPP-kontots utveckling under de senaste tolv månaderna, från ingående saldo till utgående saldo genom presentation av gjorda inbetalningar, avkastning på investeringar som allokerats till PEPP-kontot samt de kostnader och avgifter som avses i artikel 5.2 i den här förordningen. |
g) |
I avsnittet ”Viktiga faktorer som påverkar resultatet för din PEPP-produkt” – i förekommande fall, den information som avses i artikel 36.1 g, j och l i förordning (EU) 2019/1238 och artikel 3.10 i den här förordningen. |
h) |
I avsnittet ”Viktig information” – följande information:
|
Den information som avses i punkt 1 c iii ska presenteras separat, i enlighet med artikel 3.4.
Den information som avses i punkt 1 e ska presenteras som inflationsjusterat belopp. Informationen ska kompletteras med en beskrivande förklaring av omvandlingen till nuvarande värden på grund av förändrad köpkraft över tid.
Vid tillämpningen av punkt 1 f ska den sammanlagda effekten av kostnaderna för det prognostiserade ackumulerade kapitalet vid utbetalningen enligt artikel 36.1 f i förordning (EU) 2019/1238 presenteras som reducerad förmögenhet (”Reduction in Wealth”) såsom föreskrivs i del III i bilaga III till den här förordningen.
Den information som avses i punkt 1 g ska avse det tidigare resultatet för PEPP-spararens investeringsalternativ, som allokerats till PEPP-spararna, och ska om möjligt visa resultatet för de senaste tio åren. Om det inte är möjligt att ge information om de senaste tio åren ska information lämnas för den längsta period som PEPP-spararen har sparat i PEPP-produkten. Denna information ska presenteras som genomsnittlig avkastning på investeringar, efter avdrag för investeringskostnader, för det senaste året, de senaste tre åren, de senaste fem åren och de senaste tio åren, uttryckt i procent av det ackumulerade kapitalet.
2. Antagandena om den information som avses i punkt 1 ska vara förenliga med bilaga III.
3. Om informationen presenteras i elektroniskt format och är strukturerad i olika lager ska det första lagret åtminstone innehålla informationen i punkt 1 a, b, d och e. Övrig information kan lämnas i ytterligare detaljlager.
Artikel 11
PEPP-pensionsbeskedets standardlayout
PEPP-sparinstitut ska presentera PEPP-pensionsbeskedet i enlighet med bilaga II. Om informationen presenteras i elektroniskt format får mallen i bilaga I endast anpassas för att möjliggöra strukturering av information i olika lager.
KAPITEL V
KOSTNADER OCH AVGIFTER FÖR BAS-PEPP-PRODUKTEN
Artikel 12
Typer av kostnader och avgifter för bas-PEPP-produkten
1. De kostnader och avgifter som avses i artikel 45.2 i förordning (EU) 2019/1238, i förhållande till det ackumulerade kapitalet hos den som sparar i bas-PEPP-produkten vid utgången av respektive år, ska omfatta alla faktiska ådragna kostnader och avgifter, som ådragits direkt av sparinstitutet eller genom att verksamheten har lagts ut på entreprenad, inklusive lämpliga allmänna omkostnader och avgifter i samband med sparandet i bas-PEPP-produkten och distributionen av bas-PEPP-produkten. Bland dessa kostnader och avgifter ska i synnerhet följande kostnader ingå:
a) |
Administrativa kostnader. |
b) |
Investeringskostnader. |
c) |
Distributionskostnader. |
2. Eventuella kostnader och avgifter kopplade till ytterligare faktorer eller egenskaper hos bas-PEPP-produkten, som inte krävs enligt artikel 45 i förordning (EU) 2019/1238, och eventuella kostnader och avgifter kopplade till bytesmöjligheterna enligt artikel 54 i förordning (EU) 2019/1238, ska inte ingå i de kostnader som avses i artikel 45.2 i förordning (EU) 2019/1238.
Artikel 13
Kostnader och avgifter för garantier avseende bas-PEPP-produkten
1. Om bas-PEPP-produkten ger en garanti för det kapital som är innestående i början av utbetalningsfasen och under utbetalningsfasen enligt artikel 45.1 i förordning (EU) 2019/1238 ska kostnader som är direkt kopplade till den kapitalgarantin inte ingå i de kostnader som avses i artikel 45.2 i förordning (EU) 2019/1238.
2. PEPP-sparinstitutet ska uttryckligen och separat offentliggöra kostnaderna för kapitalgarantin i avsnittet ”Vilka är kostnaderna?” i PEPP-faktabladet och i avsnittet ”Hur har min PEPP-produkt förändrats det senaste året?” i PEPP-pensionsbeskedet.
3. PEPP-sparinstitutet ska i tillämpliga fall kunna styrka att de respektive kostnaderna är direkt kopplade till kapitalgarantin på begäran av den nationella behöriga myndigheten eller Eiopa.
KAPITEL VI
RISKREDUCERINGSTEKNIKER
Artikel 14
Riskreduceringsteknikernas syfte
1. Vid användning av riskreduceringstekniker för PEPP-produktens investeringsstrategi ska PEPP-sparinstitut fastställa mål i överensstämmelse med en PEPP-sparares eller en grupp PEPP-sparares särskilda pensionsmål, i enlighet med villkoren i artikel 47.2 i förordning (EU) 2019/1238.
2. PEPP-sparinstitutet ska utforma riskreduceringstekniken på ett sätt som gör att målet att tillhandahålla en stabil och adekvat individuell framtida inkomst från PEPP-produkten uppnås, med hänsyn till den förväntade återstående löptiden för PEPP-spararens eller gruppen av PEPP-sparares individuella intjänandefas och PEPP-spararens valda utbetalningsalternativ. För att uppnå det målet ska riskreduceringstekniken utformas på följande sätt:
a) |
Det ska säkerställas att den förväntade förlusten, uttryckt som skillnaden mellan den prognostiserade summan av inbetalningar och det prognostiserade ackumulerade kapitalet vid utgången av intjänandefasen, inte är högre än 20 % under stresscenariet, vilket motsvarar den femte percentilen av distributionen. |
b) |
Målsättningen ska vara att överträffa den årliga inflationstakten med en sannolikhet på minst 80 % under en intjänandefas på 40 år. |
c) |
Resultaten av stokastisk modellering ska beaktas. |
3. När det gäller bas-PEPP-produkten ska PEPP-sparinstitutet, om det inte erbjuder den kapitalgaranti som avses i artikel 13, använda en investeringsstrategi genom vilken det, med beaktande av resultaten av stokastisk modellering, säkerställs att kapitalet i början av utbetalningsfasen och under utbetalningsfasen återfås till en sannolikhet på minst 92,5 %. Om den återstående intjänandefasen är tio år eller mindre när sparandet inleds i bas-PEPP-produkten får dock en sannolikhet på minst 80 % användas vid tillämpningen av investeringsstrategin.
4. PEPP-sparinstitutet ska, när det utformar en riskreduceringsteknik för en grupp PEPP-sparare, utforma den på ett sådant sätt att ett rättvist och lika skydd säkerställs för varje individuell PEPP-sparare i gruppen, och ska avskräcka från opportunism bland de individuella PEPP-spararna i gruppen.
5. PEPP-sparinstitut ska säkerställa att eventuell resultatbaserad ersättning till personer som agerar för PEPP-sparinstitutets räkning och genomför riskreduceringsteknikerna bidrar till att uppnå riskreduceringsteknikernas mål.
6. PEPP-sparinstitut ska se till att riskreduceringstekniken är lämplig, effektiv och ändamålsenlig genom en särskild process och bestämmelser inom ramen för produktövervakning och styrning, enligt kraven i artikel 25 i förordning (EU) 2019/1238. Denna ram ska vara föremål för tillsyn och tillsynsrapportering.
7. Om en PEPP-sparare väljer ett annat investeringsalternativ i enlighet med artikel 44 i förordning (EU) 2019/1238 eller byter PEPP-sparinstitut i enlighet med artikel 20.5 eller artikel 52 i samma förordning ska PEPP-sparinstitutet på ett rättvist sätt betala ut eventuella allokerade reserver och avkastning på investeringar till PEPP-spararen i fråga. PEPP-sparinstitutet ska säkerställa att allokeringen är rättvis både för de PEPP-sparare som väljer att lämna och för de PEPP-sparare som blir kvar.
8. Om den ekonomiska utvecklingen är negativ under de sista tre åren före den förväntade utgången av den återstående löptiden för PEPP-spararens intjänandefas ska PEPP-sparinstitutet förlänga den sista fasen av livscykeln eller den tillämpade riskreduceringstekniken med en lämplig ytterligare tidsperiod på upp till tre år efter den ursprungliga förväntade utgången av intjänandefasen. En sådan förlängning får endast genomföras med PEPP-spararens uttryckliga medgivande och ska ske i enlighet med villkoren i artikel 47 i förordning (EU) 2019/1238.
Artikel 15
Livscykelanpassning
1. Vid användningen av en riskreduceringsteknik som anpassar allokeringen av investeringar för att minska de finansiella riskerna i samband med investeringar som motsvarar den återstående löptiden ska PEPP-sparinstitutet ange genomsnittliga exponeringar mot egetkapitalinstrument och skuldinstrument och samtidigt säkerställa efterlevnaden av artikel 41 i förordning (EU) 2019/1238 för alla potentiella underportföljer som motsvarar livscykelanpassningens faser.
2. PEPP-sparinstitutet ska utforma livscykelanpassningen på ett sätt som gör att de PEPP-sparare som har längst tid kvar till den förväntade utgången av intjänandefasen innehar, i en i avtal fastställd utsträckning, långsiktiga investeringar som ger högre avkastning på grund av deras särskilda högre risk- och avkastningsegenskaper, inklusive illikvida eller aktieliknande egenskaper. För de PEPP-sparare som är närmast den förväntade utgången av intjänandefasen ska PEPP-sparinstitutet se till att investeringarna till övervägande del är likvida, håller hög kvalitet och ger en fast avkastning på investeringar.
Artikel 16
Upprättande av reserver
1. Vid användning av en riskreduceringsteknik genom vilken reserver upprättas från PEPP-spararnas inbetalningar eller avkastning på investeringar ska PEPP-sparinstitut i PEPP-avtalet ange, på ett transparent och överskådligt sätt, reglerna för allokering av ackumulerat kapital och avkastning på investeringar till den enskilda PEPP-spararens konto, till och från reserverna, och i tillämpliga fall till den motsvarande gruppen av PEPP-sparare.
2. PEPP-sparinstitutet ska allokera inbetalningar och avkastning på investeringar i de öronmärkta tillgångarna till reserverna på ett transparent och överskådligt sätt, i syfte att upprätta tillräckliga reserver under perioder med positiv avkastning på investeringarna. På samma sätt ska PEPP-sparinstitutet göra allokeringar från reserverna till den enskilda PEPP-spararens konto, och i tillämpliga fall till de motsvarande grupperna av PEPP-sparare, på ett rättvist och transparent sätt under perioder med negativ investeringsavkastning.
3. PEPP-sparinstitutet ska tydligt identifiera och öronmärka de investerade tillgångarna för PEPP-spararna. PEPP-sparinstitutet ska inte kunna handla med tillgångar för egen räkning om tillgångarna är öronmärkta för PEPP-spararna.
4. Under de första tio åren efter inrättandet av en ny PEPP-produkt får PEPP-sparinstitutet bidra till upprättandet av reserverna genom att tillhandahålla ett lån eller en kapitalinvestering för PEPP-spararnas tillgångar. I sådana fall ska PEPP-sparinstitutet i PEPP-avtalet ange och presentera, på ett transparent och överskådligt sätt, villkoren för dess bidrag och vinstdelning samt en plan för hur investeringen gradvis ska avvecklas under en period på högst tio år.
Artikel 17
Garanterad minimiavkastning
1. Om PEPP-sparinstitutet erbjuder garanterad minimiavkastning ska det tydligt beskriva garantins egenskaper, inklusive begränsningar och tröskelvärden, och ange om garantin tillämpas på inflationsjusterad avkastning eller nominell avkastning.
2. PEPP-sparinstitutet ska uttryckligen ange i PEPP-faktabladet, och följaktligen i PEPP-pensionsbeskedet, om garantinivån är justerad för den årliga inflationstakten.
Artikel 18
Helhetsbedömning av PEPP-produktens risk och avkastning
Vid tillämpningen av artiklarna 3, 4, 5, 10 och 14 ska PEPP-sparinstitut använda metoderna i bilaga III.
Artikel 19
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 december 2020.
På kommissionens vägnar
Ursula VON DER LEYEN
Ordförande
(1) EUT L 198, 25.7.2019, s. 1.
(2) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/653 av den 8 mars 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) genom fastställande av tekniska tillsynsstandarder för faktabladens utformning, innehåll, översyn och ändring samt för villkoren för fullgörandet av kravet på tillhandahållande av sådana faktablad (EUT L 100, 12.4.2017, s. 1).
(3) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).
(4) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 av den 26 november 2014 om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) (EUT L 352, 9.12.2014, s. 1).
BILAGA I
MALL FÖR PEPP-FAKTABLADET
Del I. Anvisningar för mallen för PEPP-faktabladet
1. |
PEPP-sparinstitut ska följa mallen för PEPP-faktabladet i del II i denna bilaga vad gäller avsnittens ordningsföljd, rubriker, presentationsteknik och ikoner. Mallen fastställer emellertid inga parametrar för längden på enskilda avsnitt eller för placeringen av sidbrytningar. Dokumentet får vara högst fem A4-sidor långt i utskrift. |
2. |
Under den väl synliga titeln ”PEPP-faktablad” ska följande förklaring läggas till: ”Detta faktablad ger dig viktig information om denna paneuropeiska privata pensionsprodukt (PEPP). Det är inte ett marknadsföringsmaterial. Informationen krävs enligt lag för att hjälpa dig att förstå denna privata pensionsprodukts egenskaper, risker, kostnader, möjliga vinster och förluster och för att hjälpa dig att jämföra den med andra PEPP-produkter.” |
3. |
PEPP-sparinstitut kan i mallen inkludera en qr-kod som länkar till den elektroniska versionen av PEPP-faktabladet. |
4. |
Högst upp i mallen, under rubriken ”PEPP i korthet”, ska PEPP-sparinstitut ange följande information:
|
5. |
PEPP-sparinstitutet ska lägga till följande förklaring: ”Den pensionsprodukt som beskrivs i detta dokument är en långsiktig produkt med begränsade möjligheter till inlösen och den kan inte sägas upp när som helst.” |
6. |
I de avsnitt som följer kan PEPP-sparinstitutet införa sitt firmamärke eller logotyp och ska tillhandahålla följande information:
|
7. |
Under rubriken ”Hur investeras mina pengar?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 3.1. PEPP-sparinstitut kan använda kolumnen till höger eller huvudytan för att lämna information enligt artikel 3.10 i denna förordning. |
8. |
Under rubriken ”Vem är den avsedd för?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 3.2 i denna förordning. |
9. |
Under rubriken ”Omfattas mitt sparande av en garanti?” ska PEPP-sparinstitutet ange
|
10. |
Under rubriken ”Vad händer när jag går i pension?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 3.3 i denna förordning. |
11. |
Under rubriken ”Vad händer med mina PEPP-sparmedel om jag dör/drabbas av funktionsnedsättning/lever längre än vad som antagits i mitt PEPP-avtal?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 3.4 i denna förordning. |
12. |
Under rubriken ”Vad händer om jag flyttar till ett annat land?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 3.5 i denna förordning. PEPP-sparinstitut kan använda kolumnen till höger eller huvudytan för att ange var det finns mer information. |
13. |
Under rubriken ”Kan jag säga upp produkten i förtid?” ska PEPP-sparinstitutet förklara konsekvenserna för PEPP-spararen
|
14. |
Under rubriken ”Kan jag byta sparinstitut?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 3.6 i denna förordning. PEPP-sparinstitut kan använda kolumnen till höger eller huvudfältet för att ange var det finns mer information. |
15. |
Under rubriken ”Kan jag byta investeringsalternativ?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 3.7 i denna förordning. |
16. |
Under rubriken ”Kommer mina pengar att investeras på ett hållbart sätt?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 3.8 i denna förordning. PEPP-sparinstitut kan använda kolumnen till höger eller huvudytan för att ange var det finns mer information. |
17. |
Under rubriken ”Styrs detta av lagstiftningen i [medlemsstaten]?” ska PEPP-sparinstitutet ange den lag som är tillämplig på PEPP-avtalet, om parterna inte kan välja lag, eller, om parterna kan välja tillämplig lag, den lag som PEPP-sparinstitutet föreslår ska väljas. |
18. |
Under rubriken ”Kan jag säga upp produkten eller ångra mig?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 3.9 i denna förordning. |
19. |
Under rubriken ”Vad är riskprofilen för denna produkt?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 4.1 i denna förordning. PEPP-sparinstitut kan använda kolumnen till höger eller huvudytan för att ange var det finns mer information, i synnerhet information om vilka metoder som används för den sammanfattande riskindikatorn. |
20. |
Under rubriken ”Finns det en risk att jag förlorar hela mitt investerade kapital?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 4.2 i denna förordning. |
21. |
Under rubriken ”Vad kan jag förvänta mig när jag går i pension?” ska PEPP-sparinstitutet vid presentationen av informationen i artikel 4.3 och 4.4 ange den information som avses i artikel 4.3 a–c, enligt följande:
|
22. |
Under rubriken ”Vad kan jag förvänta mig när jag går i pension?” ska PEPP-sparinstitutet presentera en förklaring om att skatterätten i PEPP-spararens bosättningsmedlemsstat kan inverka på den faktiska utbetalningen. |
23. |
I avsnittet med rubriken ”Vad händer om [namnet på PEPP-sparinstitutet] inte kan göra några utbetalningar?” ska PEPP-sparinstitutet lägga till en kort beskrivning av huruvida förlusten täcks av en kompensations- eller garantiordning för investerare och, i så fall, vilken ordning det rör sig om, namnet på garanten och vilka risker som täcks av ordningen och vilka som inte täcks. |
24. |
Under rubriken ”Engångskostnader” ska PEPP-sparinstitutet presentera kostnaderna för att ingå avtalet och de engångsbelopp som ska betalas om avtalet sägs upp inom fem år. |
25. |
Under rubriken ”Årliga kostnader” ska PEPP-sparinstitutet presentera information enligt artikel 5.1 och 5.3. PEPP-sparinstitut kan använda kolumnen till höger eller huvudytan för att redogöra för eventuella ytterligare kostnader som PEPP-sparinstitutet eller PEPP-distributören tar ut och tillhandahålla detaljerade uppgifter om eventuella distributionskostnader som inte redan ingår i de kostnader som specificerats under de föregående titlarna, så att PEPP-spararen kan förstå den kumulativa effekt som dessa sammanlagda kostnader får på investeringens avkastning. |
26. |
Under rubriken ”Vilka är de särskilda kraven för det underkonto som motsvarar [den medlemsstat där jag är bosatt]?” och i underavsnittet med rubriken ”Krav under inbetalningsfasen” ska PEPP-sparinstitutet beskriva villkoren för intjänandefasen, såsom fastställts av PEPP-spararens bosättningsmedlemsstat. I underavsnittet ”Krav under utbetalningsfasen” ska PEPP-sparinstitutet beskriva villkoren för utbetalningsfasen, såsom fastställts av PEPP-spararens bosättningsmedlemsstat. |
27. |
I avsnittet med rubriken ”Hur kan jag klaga?” ska PEPP-sparinstitutet presentera information om hur och till vem en PEPP-sparare kan framföra klagomål på PEPP-produkten eller på hur PEPP-sparinstitutet eller PEPP-distributören uppträder. |
Del II. Mall
BILAGA II
MALL FÖR PEPP-PENSIONSBESKEDET
Del I. Anvisningar för ifyllande av mallen för PEPP-pensionsbeskedet
1. |
PEPP-sparinstitut ska följa mallen vad gäller avsnittens ordningsföljd, rubriker, presentationsteknik eller tabeller och ikoner, men mallen fastställer inga parametrar för längden på enskilda avsnitt eller för placeringen av sidbrytningar. |
2. |
I mallen kan PEPP-sparinstitut inkludera en qr-kod som länkar till den elektroniska versionen av PEPP-pensionsbeskedet, och de kan lägga till sitt firmamärke eller sin logotyp. |
3. |
Under rubriken ”Vad kommer jag att få när jag går i pension?” ska PEPP-sparinstitutet presentera resultaten av följande scenarier:
|
Del II. Mall
BILAGA III
INDATA, ANTAGANDEN OCH METODER
Del I. Metoden bakom presentationen av risker och avkastning
Sammanfattande riskindikator
1. |
PEPP-sparinstitut ska dela in bas-PEPP-produkten och de individuella alternativa investeringsalternativen i fyra olika kategorier: 1, 2, 3 och 4. Vid indelningen ska följande beaktas:
|
2. |
För att beräkna risken att inte få tillbaka de inflationsjusterade inbetalningarna ska PEPP-sparinstitut stokastiskt bestämma intervallet av förväntat ackumulerat kapital vid utgången av intjänandeperioden för allmänna PEPP-sparare, allmänna längder på intjänandeperioderna och standardiserade inbetalningsnivåer. Enligt en stokastisk simulering ska risken uttryckas som sannolikheten i procentenheter, som omvandlas från antalet fall där summan av de inflationsjusterade inbetalningarna är högre än det förväntade värdet av det ackumulerade kapitalet vid utgången av intjänandeperioden, jämfört med det totala antalet fall. |
3. |
Det individuella investeringsalternativets risk att de inflationsjusterade inbetalningarna inte kan återfås ska delas in i följande kategorier:
Om investeringsalternativets riskkategori skiljer sig mellan de olika intjänandeperioderna ska den högsta riskkategorin användas. |
4. |
För att beräkna det förväntade underskottet ska PEPP-sparinstitut stokastiskt bestämma intervallet av förväntat ackumulerat kapital vid utgången av intjänandeperioden för allmänna PEPP-sparare, allmänna längder på intjänandeperioderna och standardiserade inbetalningsnivåer. Enligt en stokastisk simulering ska risken uttryckas i procent av det förväntade underskottet i förhållande till summan av de inflationsjusterade inbetalningarna. Det förväntade underskottet bestäms av de fall där de inflationsjusterade inbetalningarna är högre än det förväntade värdet av det ackumulerade kapitalet vid utgången av intjänandeperioden och den genomsnittliga förlusten för dessa fall. |
5. |
Det individuella investeringsalternativets risk vad gäller förväntat underskott ska delas in i följande kategorier:
Om investeringsalternativets riskkategori skiljer sig mellan de olika intjänandeperioderna ska den högsta riskkategorin användas. |
6. |
För att beräkna den förväntade möjligheten att nå en viss PEPP-förmånsnivå ska PEPP-sparinstitut stokastiskt bestämma intervallet av förväntat ackumulerat kapital vid utgången av intjänandeperioden för allmänna PEPP-sparare, allmänna längder på intjänandeperioderna och standardiserade inbetalningsnivåer. PEPP-sparinstitut ska uttrycka avkastningen i form av medianvärdet av det ackumulerade kapitalet vid utgången av intjänandeperioden som en multipel av summan av de inflationsjusterade inbetalningarna. |
7. |
Det individuella investeringsalternativets möjlighet att nå en viss PEPP-förmånsnivå ska delas in i följande kategorier:
Om investeringsalternativets avkastningskategori skiljer sig mellan de olika intjänandeperioderna ska den lägsta avkastningskategorin användas. |
8. |
För att aggregera resultaten av kategoriseringen av de individuella investeringsalternativen till den sammanfattande riskindikatorn ska PEPP-sparinstitut
|
Resultatscenarier
9. |
PEPP-sparinstitut ska stokastiskt bestämma de förväntade PEPP-förmånerna, i tillämpliga fall, i början av eller under utbetalningsfasen, med beaktande av
|
10. |
Scenarievärdena för de förväntade PEPP-förmånerna enligt de olika resultatscenarierna ska fastställas i enlighet med den stokastiska spridningen av de förväntade PEPP-förmånerna, enligt följande:
|
Del II. Regler för att fastställa antagandena om prognoser för pensionsförmåner
Årlig nominell avkastning på investeringar
11. |
PEPP-sparinstitut ska fastställa den förväntade nominella avkastningen på investeringar i bas-PEPP-produkten och alternativa investeringsalternativ genom en lämplig stokastisk metod och spegla den motsvarande investeringsstrategin, den strategiska investeringsallokeringen och den riskreduceringsteknik som tillämpas för det individuella investeringsalternativet. |
12. |
Vid fastställandet av de olika delarna av den stokastiska modellen ska PEPP-sparinstitut använda den årliga inflationstakten och kan överväga att tillämpa en modulmetod för en stokastisk beräkning av åtminstone
|
13. |
För att fastställa de nominella räntesatserna kan PEPP-sparinstitutet använda korträntemodellen G2++, såsom beskrivs av Brigo m.fl. (2006) (1), som är likvärdig Hull-White-två-faktor-modellen och tillåter negativa räntesatser. Dess beteende drivs av fem parametrar, två per faktor och en för korrelationen. Komponenterna för den tvådimensionella Wiener-processen är korrelerade och en deterministisk skiftfaktor gör att den inledande löptidens struktur passar perfekt med marknadsräntorna.
De stokastiska differentialekvationerna för de två faktorerna x(t) och y(t) är
och
där a, b, σ och η är positiva parametrar och
|
14. |
Vid den riskneutrala värderingen där den riskneutrala åtgärden ![]() ![]() |
15. |
Med användning av Girsanovs sats följer beräkningen
där λi
är marknadspriset på risk. Dynamiken under
och
Kortränteprocessen r(t) är summan av de två faktorerna och det deterministiska skiftet, dvs. r(t) = x(t) + y(t) + φ(t), där följande gäller för den deterministiska skiftfaktorn φ(t):
I denna ekvation avser fM (0, T) marknadens momentana räntetermin vid den ursprungliga tiden 0 med horisonten T. |
16. |
Enligt G2++-modellen finns analytiska lösningar för priset på en nollkupongsobligation genom att definiera
och
för vilka priset på en nollkupongsobligation i G2++-modellen är P(t,T) = A(t,T) e –B ( a,t,T ) x ( t ) –B ( b,t,T ) y ( t ). PM (t,T) avser här marknadspriset för en nollkupongsobligation vid tidpunkten t med löptiden T. |
17. |
PEPP-sparinstitutet kan använda modellpriserna för att fastställa avkastningen på riskfria investeringar i obligationer. Vidare kan den korta räntan användas som indata i modelleringen av avkastningen på eget kapital och potentiellt för avkastning på egendom. |
18. |
För att fastställa kreditspreadar kan PEPP-sparinstitutet använda simuleringen av kreditspreadar för att kombinera den riskfria nollkupongsobligationens löptid och skapa en löptid för nollkupongsobligationer med hög kreditrisk. Riskintensiteten hos obligationer från olika kreditvärdighetsklasser kan modelleras genom användning av Cox-Ingersoll-Ross-processer (CIR-processer). Riskintensiteten πi utvecklas i den riskneutrala åtgärden enligt den stokastiska differentialekvationen
tillsammans med villkoret 2kθ > σ 2 för att hålla π(t) positivt för alla t. Om vi antar att marknadspriset på risk utgörs av formeln
anges den faktiska dynamiken av
|
19. |
PEPP-sparinstitut kan modellera riskintensitet för kreditvärdighetsklasserna AAA (i = 1), AA, A, BBB och BB (i = 5), möjligen differentierat för företagsobligationer, säkerställda obligationer och andra obligationer. Sannolikheten för fallissemang pi
(t,T) beräknas sedan som produkten av CIR-priserna Pi
(t,T) vid tidpunkten t med löptiden T, dvs.
där
Spreadarna si (t,T)fastställs därefter genom
där δ är återvinningsgraden. |
20. |
För att fastställa avkastningen på eget kapital kan PEPP-sparinstitutet använda en modell för utvecklingen av ett enda börsindex genom att använda geometrisk Brownsk rörelse. Denna modell har två parametrar: volatiliteten och riskpremien på eget kapital. Den nominella räntemodellen ger den tillämpliga riskfria räntan och resultatet av modellen är årlig årsberäknad avkastning på investeringar i marknadsindexet.
dSt = (r(t) + λ) Stdt + σStdWt |
21. |
För att fastställa den årliga volatiliteten kan PEPP-sparinstitut använda standardavvikelsen för den månatliga avkastningen av ett lämpligt aktieindex för en lämplig, representativ tidsperiod för att beräkna resultatet på årsbasis. |
22. |
PEPP-sparinstitut kan tillämpa riskpremien på eget kapital λeq
som en underförstådd åtgärd enligt Damodaran (2020) (2), men beräkningen görs direkt utifrån det lämpliga aktieindexet utan ytterligare riskpremier för landet. Den definieras som
λeq := E[Rm ] – Rf , där E[Rm ] är den förväntade marknadsavkastningen och den riskfria räntan Rf kan väljas som den 10-åriga avistakursen för ECB:s eller den nationella centralbankens kurva. |
23. |
För tillväxttakten g kan PEPP-sparinstitutet använda den prognosen för den långsiktiga tillväxten av vinsten per aktie, medan γ är summan av direktavkastningen och avkastningen från aktieåterköp. Kassaflöden kan bestämmas genom användning av den kontinuerliga tillväxten under fem år, efter vilket det slutliga kassaflödet är kontinuerligt med den riskfria räntan som tillväxttakten.
där PVindex är det nuvarande värdet av indexet i denna diskonteringsmodell för utdelning och P 0 är priset för indexet vid tidpunkten t = 0. Genom att kräva P 0 = PVIndex, kan den förväntade marknadsavkastningen lösas och riskpremien på eget kapital kan beräknas. |
Årlig inflationstakt
24. |
För att beräkna den årliga inflationstakten ska PEPP-sparinstitutet använda Vasicek-enfaktorsprocessen. Modellens jämviktspendlande dynamik drivs av tre parametrar. Modellens stokastiska differentialekvation är
di(t) = k(θ – i(t))dt + σdW(t), i(0)=i 0, däri(t) är inflationstakten vid tidpunkten t, k avser jämviktspendlingens hastighet, θ avser jämviktspendlingens nivå och σ avser volatiliteten. |
25. |
Modelleringen ska inriktas på den målnivå för inflationstakten som Europeiska centralbanken har för euroområdet eller, i tillämpliga fall som motsvarande centralbanker har för länder utanför euroområdet på medellång sikt, tillsammans med de observerade standardavvikelserna för inflationstakten. Hastigheten på jämviktspendlingen, tillsammans med den nuvarande inflationstakten, ska användas för att anpassa modellen till den aktuella miljön och kortsiktiga inflationsprognoser. |
26. |
Vid kalibreringen av inflationstakten ska man för euroområdet använda Europeiska centralbankens, eller för medlemsstater utanför euroområdet den berörda centralbankens, inflationsmål för θ-parametern. Den månatliga tidsserien för inflationen på årsbasis avseende medlemsstatens harmoniserade konsumentprisindex ska användas för att erhålla standardavvikelsen för inflationstakten på lång sikt, vilket ska antas vara 100 år. Från samma tidsserie ska det ursprungliga värdet av inflationstakten på referensdatumet användas. PEPP-sparinstitutet ska använda inflationsprognoser för medlemsstatens harmoniserade konsumentprisindex, som offentliggjorts i Eurosystemets interna makroekonomiska halvårsprognoser för länderna i euroområdet, eller i Europeiska kommissionens ekonomiska prognos för länderna utanför euroområdet, om inte den berörda centralbanken tillhandahåller sina egna prognoser. Dessa inflationsprognoser ska användas för att anpassa jämviktspendlingens hastighet. |
Tendenser för framtida löner
27. |
För att beakta tendenser för framtida löner ska PEPP-sparinstitut, i tillämpliga fall, överväga reallöneökningen i de olika medlemsstaterna, med beaktande av uppgifter från Eurostat och med hänsyn till att reallönen ökar markant tidigt i PEPP-spararens karriär, och att denna tillväxt avtar eller sjunker senare i karriären. PEPP-sparinstitutet kan beakta ett mönster i PEPP-spararens reallöneutveckling delvis för att nå en platå närmare slutet av intjänandefasen och delvis för att nå platån tidigare, vilket innebär 20 år från pensionen, och därefter sjunker det. |
28. |
För att spegla en lång rad möjliga utvecklingar kan PEPP-sparinstitutet använda ett reallöneindex enligt en kvadratekvation med ålder: lön = a(max – ålder)2 + b. Koefficienten ”a” härrör från en enhetlig distribution mellan –0,15 och 0,011, max härrör från en enhetlig distribution mellan 47 och 64 och motsvarar åldern när reallönerna når sitt maxvärde och koefficienten b löses så att löneindexet börjar på 100 vid 25 års ålder. |
Del III. Metoden för kostnadsberäkning, inbegripet specificeringen av sammanfattande indikatorer
29. |
I PEPP-faktabladet ska PEPP-sparinstitutet presentera de totala årliga kostnaderna, som ska omfatta alla kostnader som ådras och tas ut inom tolv månader i pengar och i procent av det prognostiserade ackumulerade kapitalet efter tolv månader. Dessa belopp kan vid behov beräknas som genomsnittliga totala årliga kostnader under PEPP-avtalets löptid. Beräkningen av kostnadernas sammanlagda effekt ska baseras på en intjänandeperiod på 40 år under vilken 100 euro betalas in varje månad och på det prognostiserade ackumulerade kapitalet i bästa skattning-scenariot. |
30. |
I PEPP-pensionsbeskedet ska PEPP-sparinstitutet presentera kostnadernas uppskattade inverkan på de slutliga PEPP-förmånerna genom användning av metoden för reducerad förmögenhet (Reduction in wealth). Den reducerade förmögenheten ska beräknas som skillnaden mellan de prognostiserade ackumulerade sparmedlen vid utgången av intjänandefasen och de prognostiserade ackumulerade sparmedlen vid utgången av intjänandefasen i ett kostnadsfritt scenario. Skillnaden ska anges i pengar och i procent av de prognostiserade ackumulerade sparmedlen. Beräkningen ska baseras på den enskilda PEPP-spararens individuella inbetalningsnivå och på bästa skattning-scenariot i punkt 10. |
(1) Brigo, D., Mercurio, F.: Interest Rate Models – Theory and Practice, andra upplagan, Springer-Verlag Berlin Heidelberg, 2001, 2006.
(2) Damodaran, Aswath, Equity Risk Premiums: Determinants, Estimation and Implications - The 2020 Edition (5 mars 2020). NYU Stern School of Business.
22.3.2021 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 99/34 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/474
av den 15 mars 2021
om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Pistacchio di Raffadali” [SUB))
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och
av följande skäl:
(1) |
I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Pistacchio di Raffadali” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
(2) |
Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Pistacchio di Raffadali” registreras. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Namnet ”Pistacchio di Raffadali” (SUB) ska föras in i registret.
Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 15 mars 2021.
På kommissionens vägnar
För ordföranden
Janusz WOJCIECHOWSKI
Ledamot av kommissionen
(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.
(2) EUT C 395, 20.11.2020, s. 46.
(3) Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).
22.3.2021 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 99/35 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/475
av den 17 mars 2021
om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar
”Münchener Bier” (SGB)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och
av följande skäl:
(1) |
Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Tysklands ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Münchener Bier”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1549/98 (2) ändrad genom förordning (EG) nr 1156/2007 (3) och genomförandeförordning (EU) nr 266/2013 (4). |
(2) |
Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (5) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
(3) |
Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Münchener Bier” (SGB) godkänns.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 mars 2021.
På kommissionens vägnar
För ordföranden
Janusz WOJCIECHOWSKI
Ledamot av kommissionen
(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.
(2) Kommissionens förordning (EG) nr 1549/98 av den 17 juli 1998 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 (EGT L 202, 18.7.1998, s. 25).
(3) Kommissionens förordning (EG) nr 1156/2007 av den 3 oktober 2007 om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Münchener Bier (SGB)) (EUT L 258, 4.10.2007, s. 13).
(4) Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 266/2013 av den 18 mars 2013 om godkännande av en större ändring av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Münchener Bier [SGB]) (EUT L 82, 22.3.2013, s. 36).
BESLUT
22.3.2021 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 99/37 |
KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2021/476
av den 16 mars 2021
om fastställande av kriterier för EU-miljömärket för hårda beläggningar
[delgivet med nr C(2021) 1579]
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av den 25 november 2009 om ett EU-miljömärke (1), särskilt artikel 8.2,
efter att ha hört Europeiska unionens miljömärkningsnämnd, och
av följande skäl:
(1) |
Enligt förordning (EG) nr 66/2010 får EU:s miljömärke tilldelas produkter som har reducerad miljöpåverkan under hela sin livscykel. |
(2) |
I förordning (EG) nr 66/2010 föreskrivs även att specifika kriterier för EU-miljömärket ska fastställas för varje produktgrupp. |
(3) |
I kommissionens beslut 2009/607/EG (2) fastställs kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav för produktgruppen ”hårda beläggningar”. Giltighetstiden för dessa kriterier och krav förlängdes till och med den 30 juni 2021 genom kommissionens beslut (EU) 2017/2076 (3). |
(4) |
För att bättre återspegla bästa praxis på marknaden för denna utökade produktgrupp och ta hänsyn till de innovationer som tillkommit under mellantiden är det lämpligt att fastställa en ny uppsättning kriterier för ”hårda beläggningar”. |
(5) |
Vid kontrollen av EU-miljömärkets ändamålsenlighet (4) den 30 juni 2017, som innebar en översyn av genomförandet av förordning (EG) nr 66/2010, drogs slutsatsen att EU-miljömärket var i behov av en mer strategisk metod som även innebär gruppering av relaterade produktgrupper där så är lämpligt. |
(6) |
I linje med dessa slutsatser och efter att ha hört Europeiska unionens miljömärkningsnämnd är det lämpligt att se över kriterierna för produktgruppen ”hårda beläggningar” och utvidga dess tillämpningsområde till att även omfatta andra produkter som används för liknande primära ändamål, är tillverkade av samma material och som det finns ett marknadsintresse för. |
(7) |
Enligt den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (5), som antogs den 11 mars 2020, kommer hållbarhet, materialåtervinningsbarhet och innehåll av återvunnet material att inkluderas på ett mer systematiskt sätt i EU:s miljömärkeskriterier. |
(8) |
I produktionen av natursten och förtillverkade betongprodukter är en stor del av miljöeffekterna kopplade till vissa aktörer i leveranskedjan, som för närvarande har små eller inga incitament att uppfylla EU:s miljömärkeskriterier. Efter att ha hört Europeiska unionens miljömärkningsnämnd är det lämpligt att EU-miljömärket även tilldelas mellanprodukter som säljs mellan företag i naturstenssektorn (dvs. kvaderstensblock som produceras vid stenbrott) och inom sektorn för förtillverkade betongprodukter (dvs. hydrauliska bindemedel som framställs i ugn eller alternativa cementtyper). Detta kommer även att underlätta de behöriga organens bedömning och kontroll när sådana mellanprodukter säljs till innehavare av EU-miljömärkeslicensen. |
(9) |
Efter att ha hört Europeiska unionens miljömärkningsnämnd är det lämpligt att införa obligatoriska och frivilliga kriteriekrav samt ett poängsystem. Poäng kan tilldelas om de frivilliga kraven uppfylls eller enligt hur långt sökanden går utöver gränserna för uppfyllande av vissa obligatoriska krav. För att en produkt ska tilldelas EU:s miljömärke måste den både uppfylla alla obligatoriska krav och komma upp i ett totalt minimiantal poäng. |
(10) |
Poängsystemet är en mer flexibel metod för att erhålla EU-miljömärket för de bästa hårda beläggningar som finns tillgängliga på marknaden när det gäller miljöprestanda, samtidigt som de kriterier som avser produktens viktigaste miljöeffekter kan avvägas på ett bättre sätt, vilket i sin tur både uppmuntrar licensinnehavarna att sträva efter ständiga miljöförbättringar och bekräftar deras insatser. |
(11) |
Syftet med EU-miljömärkeskriterierna för hårda beläggningar är särskilt att främja produkter med lägre miljöpåverkan under hela deras livscykel som tillverkas med material- och energieffektiva processer och medför minskade luftutsläpp och minskad vattenförbrukning. Med hänsyn till insatserna för klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen i unionsindustrin har gränsvärden fastställts för koldioxidutsläpp från förbränningsprocesser, samtidigt som användning av förnybar el och beräkning av koldioxidavtryck uppmuntras genom tilldelning av poäng. För att bidra till omställningen till en mer cirkulär ekonomi omfattar kriterierna obligatoriska krav för återanvändning av processavfall och främjande av användning av återvunnet material/returråvaror där så är lämpligt. |
(12) |
Med tanke på innovationscykeln för de båda produktgrupperna bör EU-miljömärkeskriterierna och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav för produktgruppen gälla till och med den 31 december 2028. |
(13) |
För att skapa rättslig säkerhet bör beslut 2009/607/EG upphävas. |
(14) |
En övergångsperiod bör medges för tillverkare vars produkter har tilldelats EU-miljömärket för hårda beläggningar baserat på kriterierna i beslut 2009/607/EG för att ge dem tillräckligt med tid för att anpassa sina produkter till de nya kriterierna och kraven. Under en begränsad period efter antagandet av det här beslutet bör tillverkare också ha rätt att lämna in ansökningar som grundar sig på antingen de kriterier som fastställs i beslut 2009/607/EG eller på de nya kriterier som fastställs i det här beslutet. Licenser för EU-miljömärket som tilldelats enligt de kriterier som anges i det gamla beslutet får användas i tolv månader från och med den dag då detta beslut antas. |
(15) |
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 16 i förordning (EG) nr 66/2010, |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Produktgruppen ”hårda beläggningar” ska omfatta golvplattor, väggplattor, takpannor, block, plattor, paneler, markstenar, trottoarkanter, bordsskivor, badrumsbänkskivor samt köksbänkskivor för inre och yttre bruk.
2. Produktgruppen ”hårda beläggningar” ska inte omfatta
a) |
eldfast keramik, teknisk keramik, lerrör, bordsartiklar av keramiskt material, dekorationsporslin eller sanitetsporslin, |
b) |
mursten och murblock som definieras i standardserien EN 771, |
c) |
plattor och takpannor av tegel, definierade i EN 1304, |
d) |
armerade förtillverkade betongprodukter, |
e) |
kompletterande produkter som används vid installation och montering av hårda beläggningar, såsom fogbruk, lim, mekaniska fästanordningar och underlagsmaterial. |
3. Hårda beläggningar ska vara tillverkade av ett av följande material:
a) |
Natursten (även kallad kvadersten). |
b) |
Sten av krossmaterial baserad på plastbindemedel. |
c) |
Keramik eller bränd lera. |
d) |
Förtillverkad betong eller komprimerad jord på basis av hydrauliska bindemedel eller alternativa cementtyper. |
Artikel 2
I detta beslut gäller följande definitioner:
1. |
sten av krossmaterial: en industriprodukt som tillverkas av en blandning av krossad sten av olika storlek och typ (vanligen natursten), som ibland blandas med andra kompatibla material, tillsatser och plastbindemedel. |
2. |
alternativ cementtyp: cement som inte uppfyller sammansättningskraven för de vanliga cementtyper som definieras i EN 197-1 (6), inbegripet cement med mycket lågt innehåll av portlandcementklinker samt alkaliaktiverad cement och geopolymerer, som ibland inte innehåller portlandcementklinker alls. |
3. |
keramik: material baserat på lermaterial eller andra icke-metalliska oorganiska material vars utmärkande egenskaper är hög hållfasthet, slitstyrka, lång livslängd samt att de är kemiskt inerta, icke-toxiska och värme- och eldfasta, vilket är resultatet av en noggrant optimerad tid- och temperaturomvandling under bränning i ugn. |
4. |
komprimerade jordblock: produkter med regelbundna och kontrollerade egenskaper som erhålls genom statisk eller dynamisk komprimering av fuktig jord, följt av omedelbar avformning och vars kohesionskraft, både i fuktigt och torrt tillstånd, beror på leran i jordmaterialet, vilken kan förstärkas med hjälp av tillsatser. |
5. |
bränd lera: ett material som huvudsakligen framställs av lera och andra lerhaltiga material, genom formning (extrudering och/eller pressning), torkning och bränning av den beredda leran, med eller utan tillsatser. |
6. |
golvplatta: en platt, vanligen fyrkantig eller rektangulär platta med standardiserade mått, som kan vässas genom extrudering, direkt formning eller skäras till rätt storlek från större plattor, och som, när de läggs ut tillsammans, bildar ytlagret för golvstrukturer inomhus och utomhus, vilka vanligen är avsedda att vara synliga eller komma i kontakt med användarna av golvområdet. |
7. |
hydrauliskt bindemedel: vanlig cement eller hydraulisk kalk, dvs. ett finkrossat oorganiskt material som när det blandas med vatten bildar en massa som sätter sig och hårdnar genom hydreringsreaktioner och hydreringsprocesser, och som efter härdning behåller sin styrka och stabilitet även under vatten. Vanlig cement måste omfattas av någon av de 27 cementklasser som definieras i EN 197-1 och hydraulisk kalk måste uppfylla de krav som anges i EN 459-1 (7) för naturlig hydraulisk kalk, formulerad kalk eller hydraulisk kalk. |
8. |
trottoarkant: raka eller böjda enheter med standardiserade mått, som kan ha en räfflad eller sluttande ytterkant och vars huvudsyfte är att separera ytor på samma eller olika nivå, exempelvis som kanter på en väg eller gångväg. |
9. |
köksbänkskiva: en arbetsyta som har gjutits eller skurits direkt till rätt storlek från plattor och fästs vid en struktur, antingen mekaniskt eller med hjälp av lim, och som huvudsakligen är avsedd för matlagning. |
10. |
natursten och kvadersten: bitar av naturligt förekommande sten, där naturstenen har skurits och putsats till fastställda storlekar, former och med särskilda ytegenskaper vid en bearbetningsanläggning, medan kvadersten är ett halvfabrikat som är en insatsvara för bearbetningsanläggningen och består av stora block eller plattor av naturligt förekommande sten som bryts i stenbrott. |
11. |
marksten: en enhet med standardiserade måttomfång som har en rektangulär form eller en annan form som gör det möjligt att lägga den i ett upprepande mönster på ett täcklager på en flexibel eller fast trottoar eller gångbana och som kan fogas ihop med hjälp av fogbruk, lim eller låsmekanismer. |
12. |
förtillverkad betong: betongprodukter som är tillverkade enligt specifika produktstandarder på en annan plats än den plats där produkten ska användas, som skyddas mot ogynnsamma väderförhållanden under tillverkningen och är resultatet av en industriprocess inom ramen för ett kontrollsystem för fabrikstillverkning, med möjlighet till sortering före leverans, inbegripet cementmosaik med ett eller två lager (terrazzoplattor), i enlighet med EN 13748-1:2004 och 13748-2:2004 (8). |
13. |
takpanna: en produkt som är avsedd att läggas i en oavbruten följd på ett sadeltak. |
14. |
bordsskiva: överdelen av en bordsmöbel som har gjutits eller skurits direkt till rätt storlek från plattor och fästs vid en struktur, antingen mekaniskt eller med hjälp av lim, och som huvudsakligen är avsedd att tillhandahålla en yta där användarna kan vila, sitta, äta, studera eller arbeta, såväl inomhus som utomhus och både i hemmet och i andra miljöer. |
15. |
badrumsbänkskiva: en yta som har gjutits eller skurits direkt till rätt storlek från plattor och fästs vid en struktur, antingen mekaniskt eller med hjälp av lim, och som huvudsakligen är avsedd att användas i badrum i hemmet eller i andra miljöer eller liknande inrättningar för personlig hygien (t.ex. våtutrymmen). |
16. |
väggplatta: en tunn, platt, vanligen kvadratisk eller rektangulär platta med standardiserade mått, som kan formas genom extrudering, direkt formning eller skäras till rätt storlek från större plattor, och som, när de läggs ut tillsammans, bildar ytlagret för väggstrukturer inomhus och fasadväggar utomhus, vilka vanligen är avsedda att vara synliga eller komma i kontakt med förbipasserande. |
Artikel 3
För att en produkt ska tilldelas ett EU-miljömärke enligt förordning (EG) nr 66/2010 för produktgruppen ”hårda beläggningar” ska den omfattas av definitionen av denna produktgrupp i artikel 1 i detta beslut samt uppfylla alla obligatoriska krav för kriterierna och ska uppnå det minimiantal poäng som krävs enligt bilagan till detta beslut.
Artikel 4
EU-miljömärkeskriterierna för produktgruppen ”hårda beläggningar”, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, ska gälla till och med den 31 december 2028.
Artikel 5
För administrativa ändamål ska produktgruppen ”hårda beläggningar” tilldelas kodnummer ”021”.
Artikel 6
Beslut 2009/607/EG ska upphöra att gälla.
Artikel 7
1. Utan hinder av vad som sägs i artikel 6 ska ansökningar som har lämnats in före den dag då detta beslut om EU-miljömärket antas och som avser produkter som både omfattas av produktgruppen ”hårda beläggningar”, såsom den definieras i beslut 2009/607/EG, utvärderas i enlighet med villkoren i beslut 2009/607/EG.
2. Ansökningar om EU-miljömärket för produkter i produktgruppen ”hårda beläggningar” som lämnas in inom två månader från och med den dag då detta beslut antas får basera sig antingen på kriterierna i det här beslutet eller på kriterierna i beslut 2009/607/EG för produktgruppen ”hårda beläggningar”. Dessa ansökningar ska utvärderas i enlighet med de kriterier som de baseras på.
3. EU-miljömärkeslicenser som tilldelas på grundval av en ansökan som utvärderas enligt kriterierna i beslut 2009/607/EG får användas i tolv månader från och med den dag då det här beslutet antas.
Artikel 8
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 16 mars 2021.
På kommissionens vägnar
Virginijus SINKEVIČIUS
Ledamot av kommissionen
(1) EUT L 27, 30.1.2010, s. 1.
(2) Kommissionens beslut 2009/607/EG av den 9 juli 2009 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke för hårda beläggningar (EUT L 208, 12.8.2009, s. 21).
(3) Kommissionens beslut (EU) 2017/2076 av den 7 november 2017 om ändring av beslut 2009/607/EG vad gäller giltighetstiden för de ekologiska kriterierna för tilldelning av EU-miljömärket för hårda beläggningar (EUT L 295, 14.11.2017, s. 74).
(4) Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om översynen av genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 122/2009 av den 25 november 2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av den 25 november 2009 om ett EU-miljömärke (COM(2017) 355 final).
(5) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin, ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020) 98 final).
(6) EN 197-1:2011. Cement – Del 1: Sammansättning och fordringar för ordinära cement.
(7) EN 459-1:2015. Byggkalk – Del 1: Sammansättning och fordringar.
(8) EN 13748-1:2004: Terrazzo-plattor – Del 1: Terrazzo-plattor – Del 1: Plattor för användning inomhus och EN 13748-2:2004: Terrazzo-plattor – Del 2: Plattor för användning utomhus
BILAGA
Kriterier för tilldelning av EU-miljömärket till hårda beläggningar
RAM
Kriteriernas syfte
Kriterierna för EU-miljömärket avseende hårda beläggningar är baserade på de bästa produkterna som finns tillgängliga på marknaden när det gäller miljöprestanda. Kriterierna fokuserar på de största miljöeffekterna som dessa produkter ger upphov till under sin livscykel och främjar aspekter av cirkulär ekonomi.
Syftet med kriterierna är särskilt, och där det är relevant, att i) främja energieffektiva produktionsprocesser, ii) minska utsläpp som bidrar till global uppvärmning (koldioxid), försurning (svaveloxider och kväveoxider), eutrofiering (kväveoxider), potential för fotokemisk oxidation (damm, kväveoxider och flyktiga organiska föreningar [VOC]) samt humantoxicitet (damm och flyktiga organiska föreningar [VOC]), iii) främja vatteneffektiva produktionsprocesser, och iv) främja materialeffektiva produkter.
För att uppnå detta har kriterierna till syfte att
— |
fastställa högsta gränser för specifik energiförbrukning där referensvärden kan fastställas samt ett krav på planer för minskad energiförbrukning där det inte är möjligt att fastställa referensvärden, |
— |
erkänna och belöna användning av energi från förnybara energikällor, |
— |
fastställa särskilda gränser för utsläpp av koldioxid, svaveloxider, kväveoxider och damm från processer med bränsleförbränning, |
— |
fastställa bästa praxis avseende verksamhetskrav för processer med damm från diffusa källor, |
— |
fastställa krav för återanvändning av spillvatten från processer eller gränser för vattenförbrukning, i förekommande fall, |
— |
fastställa krav för minsta återanvändning av spill från processer samt belöna användning av innehåll från återvunnet material eller returråvaror, i förekommande fall. |
Det är viktigt att välja rätt prestandaklass och mått för hårda beläggningar för en viss användning. Därför fastställs krav i fråga om lämplighet för användning. Det är likaså viktigt att hårda beläggningar anläggs och underhålls på ett korrekt sätt eftersom detta påverkar materialens livscykel. Därför fastställs krav på användarinformation.
De berörda produkterna omfattar många olika material och produktionsprocesser. Kriterier för tilldelning av EU-miljömärket till hårda beläggningar består därför dels av kriterier som är gemensamma för alla produkter och produktspecifika kriterier, som har direkt samband med produktionsprocessen i fråga.
Kriterierna för EU-miljömärket avseende hårda beläggningar omfattar både obligatoriska och valfria kriterier. Poäng tilldelas antingen för att en produkt går utöver de obligatoriska minimikraven eller för att den uppfyller valfria kriterier.
För att EU-miljömärket ska tilldelas en produkt måste de sökande uppfylla alla obligatoriska krav och nå upp till det poängantal som har fastställts för produkten i fråga. Kriterierna är följande:
Tabell 1
Översikt över tillämpliga kriterier för respektive produkt (några av de långa namnen på kriterierna har förkortats)
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
Material- och teknikspecifika kriterier |
|||||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
Bedömning och kontroll: De särskilda bedömnings- och kontrollkraven anges för varje kriterium.
När sökanden ska tillhandahålla intyg, dokumentation, analyser eller testrapporter, eller på annat sätt styrka att kriterierna uppfylls, kan dessa dokument komma antingen från sökanden själv eller från dennes leverantör(er) eller underleverantör(er) osv.
Behöriga organ ska företrädesvis erkänna styrkande handlingar och intyg som utfärdats av organ som är ackrediterade enligt relevant harmoniserad standard för provnings- och kalibreringslaboratorier samt verifikationer som utfärdats av organ som är ackrediterade enligt relevant harmoniserad standard för organ som certifierar produkter, processer och tjänster.
I tillämpliga fall får andra testmetoder än dem som anges för varje kriterium användas om de godkänns som likvärdiga av det behöriga organ som bedömer ansökan.
I förekommande fall får behöriga organ begära in kompletterande dokumentation och även utföra oberoende kontroller eller inspektioner på plats för att kontrollera att kriterierna är uppfyllda.
Förändringar avseende leverantörer eller produktionsanläggningar för produkter som tilldelats miljömärket ska anmälas till de behöriga organen tillsammans med kompletterande information som gör det möjligt att kontrollera att kriterierna fortfarande uppfylls.
En grundförutsättning är att hårda beläggningar uppfyller alla tillämpliga rättsliga krav i det land eller de länder där produkten ska släppas ut på marknaden. Sökanden ska intyga att produkten uppfyller detta krav.
I denna bilaga gäller följande definitioner:
1) |
tillverkningsskrot: fragment och spill från skärning samt kasserade produkter i tillverkning av hård beläggning av natursten eller kompositsten. |
2) |
tillverkningsslam: fasta ämnen som återvinns från rening av avloppsvatten på plats till följd av kontroll av damm, skärning och/eller bearbetning i tillverkning av hård beläggning av natursten eller kompositsten. |
3) |
förnybar energi: energi från förnybara, icke-fossila energikällor, nämligen vindkraft, solenergi (termisk solenergi och fotovoltaisk solenergi) och geotermisk energi, omgivningsenergi, tidvattenenergi, vågenergi och annan havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogas. |
KRITERIER FÖR EU-MILJÖMÄRKET
1. ÖVERGRIPANDE KRITERIER SOM ÄR GEMENSAMMA FÖR ALLA HÅRDA BELÄGGNINGAR
1.1 Utvinning av industrimineraler och byggtekniska mineraler
Utvinning av industrimineraler och byggtekniska mineraler (t.ex. kalksten, lera, krossmaterial, kvadersten osv.) för tillverkning av hårda beläggningar som omfattas av EU-miljömärket får endast bedrivas på anläggningar som omfattas av följande dokumentation:
— |
En miljökonsekvensbedömning och, i förekommande fall, en rapport i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU (1). |
— |
Ett giltigt tillstånd för utvinningsverksamheten som utfärdats av berörd regional eller nationell myndighet. |
— |
En plan för återställande av miljön som är kopplad till tillståndet för utvinningsverksamheten. |
— |
En karta som anger var stenbrottet är placerat. |
— |
En försäkran om överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (2) om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. |
— |
En försäkran om överensstämmelse med rådets direktiv 92/43/EEG (3) (art- och habitatdirektivet) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (4) (fågeldirektivet). |
När det gäller den sista punkten ovan ska utvinningsplatser som är belägna inom områden som omfattas av Natura 2000-nätverket som består av särskilda bevarandeområden enligt direktiv 92/43/EEG och särskilda skyddsområden enligt direktiv 2009/147/EG ha bedömts och godkänts i enlighet med bestämmelserna i artikel 6 i direktiv 92/43/EEG och beaktas i relevanta vägledningsdokument från Europeiska kommissionen (5).
Den sista punkten ovan gäller även för utvinningsplatser utanför EU om material utvinns från områden som är officiellt nominerade som kandidater för eller har godkänts som särskilda bevarandeområden. Vad gäller delar av ”Emerald Network” enligt rekommendation 16 (1989) och resolution 3 (1996) i Bernkonventionen (6) eller skyddade områden som inrättats som sådana enligt den nationella lagstiftningen i ursprungs-/exportländerna, ska utvinningsverksamhet ha bedömts och godkänts enligt bestämmelser som ger motsvarande garantier som direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG.
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med detta krav, utfärdat av de behöriga myndigheterna, eller en kopia av det tillstånd som utfärdats av de behöriga myndigheterna samt eventuella andra erforderliga intyg eller handlingar.
Planen för återställande av miljön ska omfatta mål för återställning av stenbrottet, det slutliga utkastet för återställande av landskapet, inbegripet föreslagen användning av stenbrottsområdet när verksamheten har avvecklats, uppgifter om genomförande av ett ändamålsenligt program för förnyelse av vegetation samt uppgifter om ett ändamålsenligt övervakningsprogram för att bedöma resultaten av återställningen av de berörda områdena.
Om utvinning av industrimineraler och byggtekniska mineraler har utförts i Natura 2000-områden (i unionen), i Emerald Network eller i skyddade områden som inrättats som sådana enligt den nationella lagstiftningen i ursprungs-/exportländerna (utanför unionen), ska sökanden lämna ett intyg om att detta krav är uppfyllt, utfärdat av de behöriga myndigheterna, eller en kopia av det tillstånd som utfärdats av de behöriga myndigheterna.
Kriterium 1.2 Ämnen som omfattas av begränsningar
Grunden för att visa att vart och ett av underkriterierna till kriterium 1.2 är uppfyllda ska vara att sökanden tillhandahåller en lista över alla relevanta kemikalier som använts tillsammans med lämplig dokumentation (säkerhetsdatablad eller intyg från kemikalieleverantören). Som ett minimum ska alla processkemikalier som användaren har använt i de berörda produktionsprocesserna kontrolleras.
1.2 a) Begränsningar för ämnen som inger mycket stora betänkligheter (SVHC-ämnen)
Alla kemikalier som sökanden använder i produktionsprocessen och alla levererade material som ingår i slutprodukten ska omfattas av intyg från leverantörerna om att de inte innehåller ämnen i koncentrationer högre än 0,10 viktprocent som uppfyller de kriterier som avses i artikel 57 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (7) samt har identifierat enligt det förfarande som beskrivs i artikel 59 i den förordningen och införts i kandidatförteckningen för ämnen som inger mycket stora betänkligheter. Inga undantag ska medges från detta krav.
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om att produkten har tillverkats med kemikalier eller material som inte innehåller koncentrationer av SVHC-ämnen högre än 0,10 viktprocent. Intyget ska styrkas med säkerhetsdatablad för de processkemikalier som använts eller lämpliga intyg från kemikalie- eller materialleverantörerna.
Förteckningen över ämnen som identifierats som SVHC och som införts i kandidatförteckningen i enlighet med artikel 59 i förordning (EG) nr 1907/2006 återfinns här:
http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_sv.asp
Uppgifter ska hämtas ur förteckningen på dagen för inlämnandet av ansökan om EU-miljömärket.
1.2 b) Begränsningar för ämnen som klassificeras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (8)
Om det inte finns något undantag angett i tabell 2 får produkten inte innehålla koncentrationer högre än 0,10 viktprocent av ämnen eller blandningar som klassificerats inom någon av följande faroklasser, farokategorier och koder för faroangivelser enligt förordning (EG) nr 1272/2008.
— |
Grupp 1-faror: Cancerogen, mutagen och/eller reproduktionstoxisk (CMR) i kategori 1A eller 1B: H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df. |
— |
Grupp 2-faror: CMR i kategori 2: H341, H351, H361, H361f, H361d, H361fd, H362; akvatisk toxicitet i kategori 1: H400, H410: akut toxicitet i kategori 1 och 2: H300, H310, H330; aspirationstoxicitet i kategori 1: H304; specifik organtoxicitet (STOT) i kategori 1: H370, H372. |
— |
Grupp 3-faror: Akvatisk toxicitet i kategori 2, 3 och 4: H411, H412, H413; akut toxicitet i kategori 3: H301, H311, H331; STOT i kategori 2: H371, H373. |
Användning av ämnen eller blandningar som modifieras kemiskt under produktionsprocessen så att eventuella faror som har fastställts för ämnet enligt förordning (EG) nr 1272/2008 inte längre är tillämpliga ska undantas från det ovanstående kravet.
Tabell 2
Undantag från begränsningarna för ämnen som klassificeras enligt förordning (EG) nr 1272/2008 samt tillämpliga villkor
Typ av ämne/blandning |
Tillämplighet |
Den faroklass, farokategori eller kod för faroangivelse som undantaget gäller |
Villkor för undantag |
Titandioxid (TiO2) |
Alla material som omfattas |
Cancerframkallande, kategori 2, H351 (inandning) |
TiO2 tillsätts inte avsiktligen till produkten, men finns i produkten eftersom ämnet är en naturligt förekommande orenhet i de använda råvarorna. TiO2-innehållet (uttryckt som TiO2) i en råvara som används i tillverkningen av slutprodukten är lika med eller understiger 2,0 viktprocent. |
Kristallin kiseldioxid |
Alla material som omfattas |
Specifik organtoxicitet (upprepad exponering), kategori 1 eller 2, H372, H373 |
Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med eventuella relevanta instruktioner för säker hantering och dosering som anges i säkerhetsdatabladet eller ett intyg från leverantören. Skärningen i fabriken ska utföras med användning av våtprocessverktyg eller torrprocesser med en vakuumhuv för damminsamling. Produkten ska åtföljas av säkerhetsinstruktioner för exponering för damm under skärning som utförs av installatörer. |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en lista med alla relevanta kemikalier som använts i produktionsprocessen tillsammans med relevanta säkerhetsdatablad eller ett intyg från kemikalieleverantören.
Alla kemikalier som innehåller ämnen eller blandningar med begränsade CLP-klassificeringar enligt förordning (EG) nr 1272/2008 ska markeras. För att uppskatta mängden begränsat ämne eller begränsad blandning i slutprodukten används kemikaliens ungefärliga doseringshastighet i kombination med koncentrationen av det begränsade ämnet eller den begränsade blandningen i kemikalien (enligt vad som anges i säkerhetsdatabladet eller leverantörsintyget) samt en antagen retentionsfaktor om 100 %.
Eftersom ett tillstånd kan omfatta flera produkter eller potentiella produkter som innehåller samma processkemikalier behöver sökanden endast lämna in beräkningen per kemikalie för den mest riskfyllda produkten som omfattas av tillståndet för EU-miljömärket (t.ex. produkten med den starkaste ytbehandlingen eller mest tryckning).
Eventuell avvikelse från en retentionsfaktor om 100 % eller kemisk modifiering av ett begränsat farligt ämne eller en begränsad farlig blandning måste motiveras skriftligen.
För varje begränsat ämne eller begränsad blandning som överstiger 0,10 viktprocent i den slutliga hårda beläggningen som omfattas av ett relevant undantag måste ett intyg om överensstämmelse med relevanta undantagsvillkor tillhandahållas.
1.3 Utsläpp av flyktiga organiska föreningar (VOC)
Ytbehandlingar som innehåller formaldehydbaserade hartser tillåts inte.
Naturstensprodukter, keramikprodukter, brända lerprodukter eller förtillverkade betongprodukter som baseras på hydrauliska bindemedel eller alternativa cementtyper och har ytbehandlats med ämnen som innehåller flyktiga organiska föreningar ska testas för VOC-utsläpp och uppfylla de gränsvärden som anges nedan.
Produkter av kompositsten ska testas för VOC-utsläpp oavsett vilken ytbehandling som eventuellt har använts och ska uppfylla de gränsvärden som anges nedan.
|
Gräns (efter 28 dagar) |
Metod |
Totalvärdet för VOC |
300 μg/m3 |
EN 16516 |
Formaldehyd |
10 μg/m3 |
|
R-värde |
< 1 |
|
Cancerframkallande flyktiga organiska föreningar i kategori 1A och 1B som anges i bilaga H till EN 16516:2017 (förutom formaldehyd och acetaldehyd) |
1 μg/m3 per enskilt ämne |
Bedömning och kontroll : Sökanden ska uppge om slutprodukten har ytbehandlats med vaxer, lim, beläggningar, hartser eller liknande ytbehandlingskemikalier och ska tillhandahålla eventuella säkerhetsdatablad eller leverantörsintyg om innehållet av flyktiga organiska föreningar i de ytbehandlingskemikalier som har använts.
Om testning av VOC-utsläpp krävs ska sökanden tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse, styrkt med en provningsrapport som har utförts enligt EN 16516. Om överensstämmelse med de fastställda koncentrationsgränserna i kammaren vid 28 dagar kan uppfyllas eller om de uppfylls vid någon annan tidpunkt mellan 3 och 28 dagar får provningen i kammare avslutas i förtid.
1.4 Lämplighet för användning
Detta kriterium är inte tillämpligt på mellanprodukter (dvs. kvadersten, hydrauliska bindemedel eller alternativa cementtyper).
Sökanden ska ha ett förfarande för kvalitetskontroll och kvalitetsbedömning för att säkerställa att produkterna är lämpliga för användning.
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium, styrkt av följande handlingar:
— |
Certifiering av produktionsanläggningen enligt ISO 9001 eller en kopia på interna kvalitetsledningssystem, kvalitetssäkringssystem och förfaranden för kvalitetskontroll. |
— |
En detaljerad beskrivning av förfarandet för hantering av klagomål från konsumenter. |
— |
CE-märkning av produkten/produkterna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 (9) (med undantag av bordsskivor, badrumsbänkskivor och köksbänkskivor). |
I förekommande fall ska ytterligare bevis på lämplighet för användning tillhandahållas. Sådana bevis ska grunda sig på lämpliga EN- eller ISO-standarder eller motsvarande metoder. En vägledande icke-uttömmande förteckning över eventuellt relevanta standarder anges nedan:
— |
Natursten: EN 1341, EN 1342, EN 1343, EN 1467, EN 1468, EN 1469, EN 12057, EN 12058 eller EN 12059. |
— |
Kompositsten: EN 15285, EN 15286, EN 15388 eller EN 16954. |
— |
Keramik och brända lerprodukter: EN 1344, EN 13006 eller EN 14411. |
— |
Förtillverkade betongprodukter baserade på hydrauliska bindemedel eller alternativa cementtyper: EN 1338, EN 1339, EN 1340 eller EN 13748. |
1.5 Användarinformation
Detta kriterium är inte tillämpligt på mellanprodukter (dvs. kvadersten, hydrauliska bindemedel eller alternativa cementtyper).
Produkten ska säljas med relevant användarinformation som innehåller råd om lämpliga förfaranden för installation, underhåll och bortskaffande.
Produktförpackningen eller dokumentation som åtföljer produkten ska innehålla kontaktuppgifter (telefonnummer eller e-postadress) samt en hänvisning till onlineinformation för kunder som har frågor eller behöver råd om installation, underhåll eller bortskaffande av den hårda beläggningen. Följande information bör tillhandahållas:
— |
Uppgifter om eventuella relevanta tekniska prestandaklasser som anger den lämpligaste användningsmiljön för produkten, exempelvis draghållfasthet, köldtålighet/vattenabsorption, korrosionsbeständighet och kemikalieresistens. |
— |
Uppgifter om eventuella nödvändiga förberedelser av den underliggande ytan före installation, rekommenderade installationstekniker samt specifikationer för eventuella andra relevanta material som används under installation, exempelvis fogbruk, tätningsmaterial, beläggningar, lim, murbruk och rengöringsmedel som används av installatören. |
— |
För hårda beläggningar med ytor som exponeras för inomhus- eller utomhusmiljöer, anvisningar om rengöringsrutiner och rekommenderade rengöringsmedel. I förekommande fall ska även information om underhåll som behöver utföras mindre regelbundet, såsom renovering av golvytor med högtryckstvätt eller ny ytbeläggning och putsning tillhandahållas. |
— |
Information om korrekt återvinning eller rekommenderade metoder för miljövänligt bortskaffande av produktförpackningen, produktspill som uppstår under installation och produkten i sig när den är uttjänt. |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska förse det behöriga organet med ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium, en högupplöst bild på förpackningen samt en länk med onlineversionen av användarinformationen.
1.6 Information på EU-miljömärket
Om det valfria märket med textruta används ska det i förekommande fall innehålla följande tre uppgifter:
För natursten (kvadersten eller slutprodukter):
— |
materialeffektiv produktionsprocess, |
— |
minskade utsläpp av damm, |
— |
tillverkning med ett slutet system för återanvändning av avloppsvatten. |
För kompositsten:
— |
materialeffektiv produktionsprocess, |
— |
energieffektiv produktionsprocess, |
— |
minskade utsläpp av damm. |
För keramik och brända lerprodukter:
— |
materialeffektiv produktionsprocess, |
— |
energieffektiv och koldioxidsnål produktionsprocess, |
— |
minskade utsläpp av damm och försurande föreningar till luft. |
För hydrauliska bindemedel eller alternativa cementtyper (mellanprodukter i framställningen av produkter av förtillverkad betong eller komprimerad jord:
— |
minskade koldioxidutsläpp, |
— |
minskade utsläpp av damm, |
— |
minskade utsläpp av försurande föreningar till luft. |
För förtillverkade betongprodukter eller komprimerade jordblock baserade på hydrauliska bindemedel eller alternativa cementtyper:
— |
materialeffektiv produktionsprocess, |
— |
energieffektiv produktionsprocess, |
— |
användning av bindemedel med låg miljöpåverkan. |
Sökanden ska följa de instruktioner om EU-miljömärkets korrekta användning som återfinns i EU Ecolabel Logo Guidelines:
http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium, styrkt av en högupplöst bild av produktförpackningen som tydligt visar märket, registrerings-/licensnumret och, där så är tillämpligt, de uppgifter som kan anges tillsammans med märket.
1.7 Miljöledningssystem (valfritt)
Detta kriterium är tillämpligt på sökandens produktionsanläggning där den produkt som tilldelats EU-miljömärket tillverkas.
Tre poäng ska tilldelas sökande som har ett dokumenterat miljöledningssystem enligt ISO 14001, certifierat av en ackrediterad organisation,
eller
fem poäng ska tilldelas sökande som har ett dokumenterat miljöledningssystem enligt EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (10), registrerat av en ackrediterad organisation.
Bedömning och kontroll : Sökanden ska tillhandahålla en kopia av ett giltigt ISO 14001-intyg eller bevis för sin Emas-registrering och lämna uppgifter om den organisation som utförde ackrediteringen.
Om sökanden är både ISO 14001- och Emascertifierad ska endast poäng för Emascertifieringen tilldelas.
2. KRITERIER FÖR NATURSTENSPRODUKTER
Bedömningssystem
EU-miljömärket får tilldelas både mellanprodukter av sten (stora block eller plattor av kvadersten) som direkt har producerats av stenbrottsoperatören och för slutprodukter av natursten som producerats av bearbetningsanläggningen.
Om sökanden och stenbrottsoperatören inte är samma person och stenbrottsoperatören inte har tilldelats en EU-miljömärkeslicens ska sökanden ange vilket stenbrott som de material som har använts för att tillverka den naturstensprodukt som har tilldelats EU-miljömärket härrör från, styrkt av leveransfakturor som inte är daterade längre tillbaka än ett år före ansökningsdatumet.
I sådana fall ska sökanden tillhandahålla alla relevanta intyg från stenbrottsoperatören som visar överensstämmelse med alla berörda stenbrottsrelaterade krav för EU-miljömärket och eventuella andra valfria krav som kan ge poäng.
Poängsystemet och det minsta poängantal som krävs för att naturstensprodukter ska tilldelas EU-miljömärket anges i tabellen nedan.
Kriterier som ger poäng |
Mellanblock eller plattor av kvadersten |
Slutbearbetade hårda beläggningar av natursten |
||
|
0, 3 eller 5 poäng |
Ej tillämpligt |
||
|
Ej tillämpligt |
0, 3 eller 5 poäng |
||
|
Upp till 20 poäng |
Upp till 20 poäng |
||
|
Upp till 25 poäng |
Upp till 25 poäng |
||
|
Upp till 10 poäng |
Upp till 10 poäng |
||
|
Ej tillämpligt |
Upp till 20 poäng |
||
|
Ej tillämpligt |
Upp till 5 poäng |
||
|
Ej tillämpligt |
Upp till 10 poäng |
||
|
Ej tillämpligt |
Upp till 5 poäng |
||
Totalt antal poäng |
60 |
100 |
||
Minsta antal poäng som krävs för EU-miljömärket |
30 |
50 |
Krav avseende stenbrott
2.1 Energiförbrukning vid stenbrottet
Stenbrottsoperatören ska ha infört ett program för att systematiskt övervaka, registrera och minska den specifika energiförbrukningen och de specifika koldioxidutsläppen till optimala nivåer. Sökanden ska rapportera energiförbrukning som en funktion av energikällan (t.ex. el och diesel) och ändamål (t.ex. användning i byggnader på anläggningen, belysning, drift av skärningsutrustning, pumpar samt användning av fordon). Sökanden ska rapportera om anläggningens energiförbrukning både i absoluta termer (i enheten kWh eller MJ) och på specifik produktionsbasis (i enheten kWh eller MJ per m3 av material som brutits och per m3 av material som sålts/producerats och är redo för försäljning) under ett givet kalenderår.
Operatören ska ha en plan för att minska energiförbrukning och koldioxidutsläpp med beskrivningar av åtgärder som redan vidtagits eller planerade åtgärder (effektivare användning av befintlig utrustning, investeringar i effektivare utrustning, förbättrad transport och logistik etc.).
Dessutom kan sammanlagt 20 poäng beviljas enligt följande:
— |
Upp till 10 poäng ska tilldelas i förhållande till hur stor del av den förbrukade energin (bränsle plus el) som kommer från förnybara källor (från 0 poäng för 0 % förnybar energi upp till 10 poäng för 100 % förnybar energi). |
— |
Upp till 5 poäng ska tilldelas beroende på hur förnybar el köps in, enligt följande: Via privata energileveransavtal för förnybar energi på eller nära anläggningen (5 poäng). Via koncernomfattande elinköpsavtal för förnybar energi på plats eller nära anläggningen (5 poäng). Via långfristiga elinköpsavtal för nätansluten förnybar energi eller förnybar energi via fjärranslutna nät (11) (4 poäng). Via certifieringar för miljövänlig el (12) (3 poäng). Via köp av ursprungsgarantier för förnybar energi för hela elförsörjningen eller gröna taxor från allmännyttiga leverantörer (13) (2 poäng). |
— |
Tre poäng ska tilldelas om en analys av koldioxidavtryck har utförts för produkten i enlighet med ISO 14067, eller 5 poäng om elementen avseende växthusgasutsläpp i metoden för produkters miljöavtryck (14) har använts. |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en energiinventering för stenbrottet som omfattar en period på minst 12 månader före datumet för tilldelning av EU-miljömärkeslicensen, och ska förbinda sig att upprätthålla en sådan inventering under licensens giltighetstid. Energiinventeringen ska göra åtskillnad mellan de olika typer av bränsle som förbrukas, med betoning på eventuella förnybara bränslen eller innehåll av förnybart bränsle i bränsleblandningar. Planen för minskning av specifik energiförbrukning och specifika koldioxidutsläpp ska åtminstone innehålla uppgifter om referenssituationen med uppgift om energiförbrukningen vid stenbrottet när planen upprättades, uppgifter med tydlig kvantifiering av de olika källorna för energiförbrukning vid stenbrottet samt uppgift om och motivering av åtgärder för att minska energiförbrukningen. Resultaten ska rapporteras på årsbasis.
Sökanden ska lämna uppgifter om gällande elinköpsavtal och ange andelen förnybar energi av den el som köps. Vid behov ska sökanden tillhandahålla ett intyg från elleverantören med uppgift om i) andelen förnybar energi av den el som levereras, ii) typ av gällande inköpsavtal (dvs. privat energileveransavtal, koncernomfattande elinköpsavtal, oberoende grön certifierad energi eller gröna taxor), och iii) huruvida den el som köps härrör från förnybar energi på plats eller nära anläggningen.
Om sökanden köper ursprungsgarantiintyg för att öka andelen förnybar energi ska sökanden tillhandahålla lämplig dokumentation för att visa att ursprungsgarantiintygen har köpts in enligt principerna och reglerna för drift av det europeiska systemet för energicertifiering (EECS).
Om poäng begärs för analys av koldioxidavtryck ska sökanden tillhandahålla en kopia av analysen som ska vara utformad enligt ISO 14067 eller metoden för produkters miljöavtryck, och ha kontrollerats av en ackrediterad tredje part. Analysen av koldioxidavtrycket ska omfatta alla tillverkningsprocesser med direkt anknytning till stenproduktionen vid stenbrottet, transport på och utanför anläggningen under produktion, utsläpp från administrativa processer (t.ex. drift av byggnader på plats) samt transport av den sålda produkten till stenbrottets utförselplats eller lokala transportnav (t.ex. järnvägsstation eller hamn).
2.2 Materialeffektivitet vid stenbrottet
Stenbrottsoperatören ska tillhandahålla följande uppgifter om stenbrottets utvinningsverksamheter och kommersiella verksamheter för det senaste kalenderåret eller för en löpande tolvmånadersperiod före datumet för tilldelning av EU-miljömärkeslicensen.
— |
A: Total kvantitet utvunnet material (m3). |
— |
B: Säljbara block som producerats från A (m3). |
— |
C: Total kvantitet utvinningsbart avfall och material som producerats från A och utgör biprodukter (dvs. fragment av block samt stenar och grus) som säljs (m3). |
— |
D: Total kvantitet utvinningsbart avfall och material som producerats från A och utgör biprodukter (dvs. fragment av block samt stenar och grus) som används internt för ett meningsfullt syfte genom att det ersätter andra material som annars skulle ha använts för att fullgöra den funktionen eller som lagras i deponeringsområdet för biprodukter (m3). |
— |
E: Total kvantitet utvinningsbart avfall och material som producerats från A och överförs till deponeringsområdet för utvinningsbart avfall, plus den totala kvantiteten material som producerats från A och utgör biprodukter som förvaras på deponeringsområdet för biprodukter (m3). |
Om uppgifterna finns tillgängliga i ton bör de omvandlas till m3 med hjälp av en fast bulkdensitetsfaktor för det stenmaterial som utvinns.
Utvinningens effektivitetskvot ska vara minst 0,50 och ska beräknas enligt följande:
Dessutom ska upp till 25 poäng tilldelas i förhållande till i hur hög grad sökanden kan påvisa en högre effektivitetskvot för utvinningen upp till gränsen för högt ställda miljökrav på 1,00 (från 0 poäng för en effektivitetskvot på 0,50, upp till 25 poäng för en effektivitetskvot på 1,00).
Bedömning och kontroll: Ett intyg från stenbrottsoperatören ska tillhandahållas med uppgift om värdena för A, B, C, D och E, uttryckt i m3, samt uppgift om utvinningens effektivitetskvot.
I beräkningen ska det antas att A–B = C+D+E. För alla material som beräknats under C och har sålts ska fakturor för materialleveranser till andra anläggningar lämnas.
2.3 Hantering av vatten och avloppsvatten vid stenbrottet
Sökanden ska tillhandahålla en beskrivning av vattenförbrukningen under brytningsverksamheten, inbegripet strategier och metoder för insamling, återcirkulation och återanvändning av vatten.
Som allmän regel gäller följande:
— |
Anläggningen ska ha ett lämpligt system för uppsamling av dagvatten för att kompensera för vatten som går förlorat i våtslam och genom avdunstning. |
— |
Anläggningen ska ha ett system för att avleda dagvatten via ett dräneringssystem för att förebygga att ytflöde av regnvatten genom arbetsområdet för med sig suspenderat fast material till eventuella ogenomträngliga dammar (som förser skärningsutrustningen med vatten) eller till naturliga vattendrag. |
Om våtskärningstekniker används:
— |
Vatten som används för våtskärningsutrustning ska lagras i en ogenomtränglig container (t.ex. en tank, en isolerad damm eller en damm som grävts ut i en ogenomtränglig klippa). |
— |
Fasta partiklar ska avskiljas från spillvattnet från skärningen genom sedimenteringssystem, upptagningsbassänger, cyklonseparatorer, sedimenteringsbassänger med lutande plattor, filterpressar eller en kombination av dessa. Renat vatten ska återföras till den ogenomträngliga dammen eller containern som försörjer skärningsutrustningen. |
— |
Dekanterat slam ska avvattnas före intern användning, extern användning eller transport bort från anläggningen till en lämplig avfallsanläggning. |
Bedömning och kontroll: Stenbrottsoperatören ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium, styrkt av relevant dokumentation med en beskrivning av hur vattnet används på anläggningen samt uppgift om vattenhanteringssystemet, avskiljning och bortskaffande av slam samt deponeringsplats.
2.4 Kontroll av damm vid stenbrottet
Sökanden ska visa att mätningar har gjorts för kontroll av damm vid stenbrottet. Åtgärderna kan variera mellan anläggningarna, men bör omfatta följande aspekter för samtliga anläggningar:
— |
Användning av vattensprayer eller vakuumhuvar för utsugning av damm som är kopplade till dammfilterpåsar/elektrostatiska avskiljare för torrskärning, krossning eller andra verksamheter som kan ge upphov till stora mängder damm. |
— |
En plan för förflyttning, ändring eller driftstopp av verksamheter i anläggningen för att förhindra eller minimera utsläpp av damm till luft under perioder med ogynnsamma väderleksförhållanden (gäller inte stenbrott under jord). |
— |
Installation av vindskyddsanordningar vid stenbrottet för att minska vindhastigheten och därmed minimera utsläpp av damm samt markerosion på anläggningen (t.ex. vindskydd eller vindfällen som består av en eller flera rader av växter längs gränsen för deponeringsområdet för utvinningsavfall, inbegripet den anläggning där utvinningsavfallet förvaras och/eller hanteringsområdet för utvinningsavfall). |
— |
Ett inhägnat förvaringsområde för allt avvattnat slam från våtskärning och/eller allt damm från torrskärning före försäljning, transport till avfallsdeponi eller återanvändning på plats. |
— |
Övertäckning av de mest använda vägytorna med betong- eller asfaltbeläggning. |
— |
Lämplig personalutbildning om god praxis för kontroll av damm och tillhandahållande av lämplig personlig skyddsutrustning för anställda och besökare. |
— |
Rutinmässiga läkarundersökningar för anställda, med möjlighet till mer frekvent övervakning för att upptäcka andningsproblem och silikos (den sista punkten gäller endast stenbrott med brytning av granit och annan kiseldioxidhaltig sten). |
Bedömning och kontroll: Stenbrottsoperatören ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium, styrkt av relevant dokumentation och i) en beskrivning av de åtgärder för att kontrollera damm som vidtas vid stenbrottet, och ii) uppgifter om systemet för läkarundersökningar av personalen, i förekommande fall.
2.5 Personalens säkerhet och arbetsvillkor vid stenbrottet
Sökanden ska tillhandahålla en beskrivning av den arbetsmiljöpolicy som tillämpas vid stenbrottet. Arbetsmiljöpolicyn ska åtminstone omfatta följande:
— |
En systematisk analys av alla risker och större faror som kan uppstå i stenbrottet. |
— |
En utbildningsplan för personalen, som omfattar de arbetsrutiner som gäller vid stenbrottet. |
— |
En inspektions- och underhållsplan för alla maskiner, verktyg, elektriska installationer, fordon, stegar, utrymningsvägar, trappor, säkerhetsspärrar och annan relevant utrustning. |
— |
Utplacering av fasta skydd kring rörliga delar av maskinerna, såsom remmar och remskivor, kugghjul och justerbara skydd för cirkelsågar. |
— |
Snabbkopplingsspakar för att stänga av elektriska handverktyg och nödstoppsknappar på manöverpanelerna för alla tunga maskiner. |
— |
Säker förvaring av eventuella sprängämnen på anläggningen. |
— |
Lämplig transport- och lyftutrustning för flyttning och placering av kvaderstenblock och stora stenblocksfragment. |
— |
Beredskapsplaner och första hjälpen-utbildning för personalen. |
— |
Personlig skyddsutrustning för all personal och alla besökare. |
— |
Tydlig utmärkning av områden med risk för höga bullernivåer. |
Följande arbetsvillkor ska garanteras:
— |
Tillgång till toalett, omklädningsrum och lunchmatsal för personalen samt ständig tillgång till dricksvatten. |
— |
Efterlevnad av nationella lagar och andra författningar eller Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner, beroende på vilka som är strängare. |
— |
Anställningsavtal för samtliga anställda med en tydlig beskrivning av relevanta arbetsuppgifter, längsta obligatoriska arbetstid, lön, socialförsäkringsavgifter (eller en annan lämplig olycksförsäkring i länder som saknar socialförsäkringssystem), rätt till semester samt uppsägningstid. |
— |
Fullständig efterlevnad av arbetsmiljölagstiftning på EU-nivå eller nationell nivå. |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium, styrkt av en kopia på arbetsmiljöpolicyn.
I fall där efterlevnad av ILO:s konventioner föreskrivs, ska sökanden erhålla tredjepartskontroll, med stöd av kontroller på plats, av att de tillämpliga principer som ingår i de grundläggande ILO-konventioner som anges nedan har följts vid stenbrottet:
ILO:s grundläggande konventioner:
a) |
Barnarbete:
|
b) |
Tvångsarbete och obligatoriskt arbete:
|
c) |
Föreningsfrihet och kollektiv förhandlingsrätt:
|
d) |
Diskriminering:
|
Om stenbrottet inte är beläget i en av medlemsstaterna ska en tredjepartskontroll (t.ex. Fairstone eller andra system med åtminstone likvärdiga kriterier för arbetsmiljö och arbetsvillkor som de som anges ovan) krävas.
2.6 Stenbrottets effektkvot på landskapet (valfritt)
Stenbrottsoperatören ska tillhandahålla följande uppgifter om stenbrottet för att möjliggöra en beräkning av stenbrottets avtryckskvot eller kvot för gynnsam markanvändning, baserat på en satellitbild av platsen som är tagen högst ett år före datumet för tilldelning av EU-miljömärkeslicensen.
— |
QF: Brytningsfront (aktiv) (m2). |
— |
EWDA: Område för deponering av utvinningsavfall (m2). |
— |
BPDA: Område för deponering av biprodukter (m2). |
— |
TAA: Totalt tillåtet område för anläggningen där utvinningsverksamheten äger rum (m2). |
— |
BA: Område för biologisk mångfald, där i) översta jordlager och växttäcke eller våtmarker/vassbäddar har anlagts med inhemska arter som ett led i en gradvis återställning, och/eller ii) där översta jordlager och vegetation inte har rörts över huvud taget och inte är isolerad i fickor inom stenbrottet (m2). |
— |
REA: Område för produktion av förnybar energi, som används för elproduktion via solenergi, vattenkraft, vindenergi eller energi från biomassa (m2).
|
Upp till 10 poäng ska tilldelas (5 poäng för varje kvot) i förhållande till den grad i vilken sökanden kan visa att kvoterna ligger nära eller överskrider de berörda trösklarna för 5 poäng.
Bedömning och kontroll: Ett intyg från stenbrottsoperatören ska tillhandahållas, tillsammans med dokumentation med kartor eller satellitbilder med markeringar av QF, EDWA, BPDA, TAA, BA och REA samt uppskattningar av varje områdes yta.
Krav för bearbetningsanläggningar
2.7 Energiförbrukning vid bearbetningsanläggningen
Sökanden ska ha infört ett program för att systematiskt övervaka, registrera och minska den specifika energiförbrukningen och de specifika koldioxidutsläppen i bearbetningsanläggningen till optimala nivåer. Sökanden ska rapportera energiförbrukning som en funktion av energikällan (t.ex. el och diesel) och ändamål (t.ex. användning i byggnader på anläggningen, belysning, drift av skärningsutrustning, pumpar samt användning av fordon). Sökanden ska rapportera om anläggningens energiförbrukning både i absoluta termer (i enheten kWh eller MJ) och på specifik produktionsbasis (i enheten kWh eller MJ per m3, m2 eller ton av material som sålts/producerats och är redo för försäljning) under ett givet kalenderår.
Operatören ska ha en plan för att minska specifik energiförbrukning och specifika koldioxidutsläpp med beskrivningar av åtgärder som redan vidtagits eller planerade åtgärder (effektivare användning av befintlig utrustning, investeringar i effektivare utrustning, förbättrad transport och logistik etc.).
Dessutom kan sammanlagt 20 poäng beviljas enligt följande:
— |
Upp till 10 poäng ska tilldelas i förhållande till hur stor del av den förbrukade energin (bränsle plus el) som kommer från förnybara källor (från 0 poäng för 0 % förnybar energi upp till 10 poäng för 100 % förnybar energi). |
— |
Upp till 5 poäng ska tilldelas beroende på hur förnybar el köps in, enligt följande: Via privata energileveransavtal för förnybar energi på eller nära anläggningen (5 poäng). Via koncernomfattande elinköpsavtal för förnybar energi på plats eller nära anläggningen (5 poäng). Via långfristiga elinköpsavtal för nätansluten förnybar energi eller förnybar energi via fjärranslutna nät (15) (4 poäng). Via certifieringar för miljövänlig el (16) (3 poäng). Via köp av ursprungsgarantier för förnybar energi för hela elförsörjningen eller gröna taxor från allmännyttiga leverantörer (17) (2 poäng). |
— |
Tre poäng ska tilldelas om en analys av koldioxidavtryck har utförts för produkten i enlighet med ISO 14067, eller 5 poäng om elementen avseende växthusgasutsläpp i metoden för produkters miljöavtryck (18) har använts. |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en energiinventering för bearbetningsanläggningen som omfattar en period på minst 12 månader före datumet för tilldelning av EU-miljömärkeslicensen, och ska förbinda sig att upprätthålla en sådan inventering under licensens giltighetstid. Energiinventeringen ska göra åtskillnad mellan de olika typer av bränsle som förbrukas, med betoning på eventuella förnybara bränslen eller innehåll av förnybart bränsle i bränsleblandningar. Planen för minskning av specifik energiförbrukning och specifika koldioxidutsläpp ska åtminstone innehålla uppgifter om referenssituationen med specifik uppgift om energiförbrukningen vid bearbetningsanläggningen när planen upprättades, uppgifter med tydlig kvantifiering av de olika bränslekällorna eller energiförbrukningen vid bearbetningsanläggningen samt uppgift om och motivering av åtgärder för att minska specifik energiförbrukning. Resultaten ska rapporteras på årsbasis.
Sökanden ska lämna uppgifter om gällande elinköpsavtal och ange andelen förnybar energi av den el som köps. Vid behov ska sökanden tillhandahålla ett intyg från elleverantören med uppgift om i) andelen förnybar energi av den el som levereras, ii) typ av gällande inköpsavtal (dvs. privat energileveransavtal, koncernomfattande elinköpsavtal, oberoende grön certifierad energi eller gröna taxor), och iii) huruvida den el som köps härrör från förnybar energi på plats eller nära anläggningen.
Om sökanden köper ursprungsgarantiintyg för att öka andelen förnybar energi ska sökanden tillhandahålla lämplig dokumentation för att visa att ursprungsgarantiintygen har köpts in enligt principerna och reglerna för drift av det europeiska systemet för energicertifiering (EECS).
Om poäng begärs för analys av koldioxidavtryck ska sökanden tillhandahålla en kopia av analysen som ska vara utformad enligt ISO 14067 eller metoden för produkters miljöavtryck, och ha kontrollerats av en ackrediterad tredje part. Analysen av koldioxidavtrycket ska omfatta alla tillverkningsprocesser med direkt anknytning till stenproduktionen vid bearbetningsanläggningen, transport på och utanför anläggningen under produktion, utsläpp från administrativa processer (t.ex. drift av byggnader på plats) samt transport av den sålda produkten till bearbetningsanläggningens utförselplats eller lokala transportnav (t.ex. järnvägsstation eller hamn).
2.8 Hantering av vatten och avloppsvatten vid bearbetningsanläggningen
Sökanden ska tillhandahålla en beskrivning av vattenförbrukningen under naturstensbearbetningen, inbegripet strategier och metoder för insamling, återcirkulation och återanvändning av vatten.
Uppsamling av fasta partiklar från spillvatten från skärning ska utföras på plats med användning av sedimenterings- och/eller filtreringsmetoder.
Renat spillvatten ska förvaras på plats och återcirkuleras för skärningsverksamhet, kontroll av damm eller andra ändamål.
Dessutom ska 5 poäng tilldelas för installation av ett system för uppsamling av regnvatten, där regnvatten som faller på ogenomträngliga platser i anläggningen samlas upp och lagras, och förebygger att ytflöde av regnvatten genom arbetsområdet för med sig suspenderat fast material till eventuella ogenomträngliga dammar (som förser skärningsutrustningen med vatten) eller till naturliga vattendrag.
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium, styrkt av relevant dokumentation med en beskrivning av vattenförbrukningen på plats, systemet för uppsamling av spillvatten/regnvatten, hantering av spillvatten samt återcirkulationssystemet.
2.9 Kontroll av damm vid bearbetningsanläggningen
Sökanden ska visa att mätningar har gjorts för kontroll av damm vid bearbetningsanläggningen. Åtgärderna kan variera mellan anläggningarna, men bör omfatta följande aspekter för samtliga anläggningar:
— |
Användning av vattensprayer eller vakuumhuvar för utsugning av damm som är kopplade till dammfilterpåsar/elektrostatiska avskiljare för torrskärning eller formning som kan ge upphov till stora mängder damm. |
— |
Regelbunden rengöring för att avlägsna damm från inomhusgolv, antingen genom användning av vattenspray på ytor, där vattnet avleds till ett vattenreningssystem på plats, eller vakuumrengörare för avlägsnande av torrt damm (torrt damm bör inte sopas upp). |
— |
Ett inhägnat förvaringsområde för allt avvattnat slam från våtskärning och/eller allt damm från torrskärning före försäljning, transport för återanvändning, återanvändning på plats eller transport till avfallsdeponi. |
— |
Övertäckning av de mest använda vägytorna med betong- eller asfaltbeläggning. |
— |
Lämplig personalutbildning om god praxis för kontroll av damm och lämplig personlig skyddsutrustning för anställda och besökare. |
— |
Rutinmässiga läkarundersökningar för anställda, med möjlighet till mer frekvent övervakning för att upptäcka andningsproblem och silikos (den sista punkten gäller endast bearbetningsanläggningar som bearbetar granit och annan kiseldioxidhaltig sten). |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium, styrkt av relevant dokumentation samt i) en beskrivning av de åtgärder för kontroll av damm som vidtas på bearbetningsanläggningen, och ii) uppgifter om systemet för hälsokontroller av anställda, i förekommande fall.
2.10 Återanvändning av processavfall från bearbetningsanläggningen
Sökanden ska göra en inventering av det processavfall som bearbetningsanläggningen genererar. Inventeringen ska innehålla uppgifter om typer och mängder genererat avfall (t.ex. tillverkningsskrot och -slam).
Inventeringen av processavfall ska omfatta en tolvmånadersperiod, och under samma period ska det totala produktionsresultatet uppskattas i både massa (kg eller ton) och areal (m2).
Minst 80 viktprocent av det tillverkningsskrot som genereras från bearbetning av natursten ska återanvändas i andra tillämpningar eller förvaras på plats för senare försäljning.
Dessutom kan sammanlagt 10 poäng beviljas enligt följande:
— |
Upp till 5 poäng ska tilldelas i förhållande till om sökanden kan påvisa en högre återanvändningsgrad av tillverkningsskrot, upp till högst 100 % återanvändning (från 0 poäng för 80 % återanvändning av tillverkningsskrot, upp till 5 poäng för 100 % återanvändning av tillverkningsskrot). |
— |
Upp till 5 poäng ska tilldelas i förhållande till om sökanden kan påvisa återanvändning av tillverkningsslam, upp till 100 % (från 0 poäng för 0 % återanvändning av tillverkningsslam, upp till 5 poäng för 100 % återanvändning av tillverkningsslam). |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en avfallsinventering för bearbetningsanläggningen som omfattar en period på minst 12 månader före datumet för tilldelning av EU-miljömärkeslicensen, och ska förbinda sig att upprätthålla en sådan inventering under licensens giltighetstid.
Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med det obligatoriska kravet för detta kriterium, styrkt av en beräkning av den totala mängd tillverkningsskrot som genererats (i kg eller ton). Uppgifter om destinationen för processavfallet ska också tillhandahållas, med förtydligande av om det återanvänds externt i en annan process eller om det forslas till en avfallsdeponi. Om det återanvänds externt eller forslas till en avfallsdeponi ska fraktsedlar lämnas.
2.11 Regionalt integrerad produktion vid bearbetningsanläggningen (valfritt)
Detta kriterium avser transportsträckan mellan stenbrottets utförselplats och bearbetningsanläggningens ingång och är specifikt för naturstenprodukter från ett specifikt stenbrott.
Upp till 5 poäng ska tilldelas i förhållande till den grad i vilken sökanden kan visa att transportsträckan för block av kvadersten från stenbrottet till bearbetningsanläggningen är kortare än 260 km (från 0 poäng om ≥ 260 km, upp till 5 poäng om ≤ 10 km).
Bedömning och kontroll: Sökanden ska ange bearbetningsanläggningens adress och adressen eller det geografiska läget för det berörda stenbrottets utförselplats. Sökanden ska också ange det eller de transportsätt som har använts för att forsla block av kvadersten till bearbetningsanläggningen.
Transportvägen och den sammanlagda sträckan ska uppskattas och anges på en karta (satellitbildskarta) med hjälp av fritt tillgänglig programvara för avståndsberäkning.
3. KRITERIER FÖR KOMPOSITSTEN
Bedömningssystem
Poängsystemet och det minsta poängantal som krävs för att kompositsten ska tilldelas EU-miljömärket anges i tabellen nedan.
Kriterier som ger poäng |
Sten av krossmaterial |
||
|
0, 3 eller 5 poäng |
||
|
Upp till 30 poäng |
||
|
Upp till 35 poäng |
||
|
Upp till 20 poäng |
||
|
Upp till 10 poäng |
||
Totalt antal poäng |
100 |
||
Minsta antal poäng som krävs för EU-miljömärket |
50 |
3.1 Energiförbrukning
Elförbrukningen för produktion av kompositsten (inbegripet uppdelning av råvaror i partier, primär blandning, sekundär blandning, formning och ytbehandling) får inte överskrida 1,1 MJ/kg.
Om stenråvaran krossas ska elförbrukningen för krossningen anges separat (i MJ/kg), men ska inte läggas till den sammanlagda elförbrukningen för produktionen.
Dessutom kan sammanlagt 30 poäng beviljas enligt följande:
— |
Upp till 10 poäng ska tilldelas i förhållande till hur mycket elförbrukningen minskas mot tröskeln för högt ställda miljökrav på 0,7 MJ/kg (från 0 poäng för 1,1 MJ/kg upp till 10 poäng för 0,7 MJ/kg). |
— |
Upp till 10 poäng kan tilldelas i förhållande till hur stor del av den förbrukade elen som kommer från förnybara källor (från 0 poäng för 0 % förnybar el upp till 10 poäng för 100 % förnybar el). |
— |
Upp till 10 poäng ska tilldelas beroende på hur förnybar el köps in, enligt följande: Via privata energileveransavtal för förnybar energi på eller nära anläggningen (10 poäng). Via koncernomfattande elinköpsavtal för förnybar energi på plats eller nära anläggningen (10 poäng). Via långfristiga elinköpsavtal för nätansluten förnybar energi eller förnybar energi via fjärranslutna nät (19) (8 poäng). Via certifieringar för miljövänlig el (20) (6 poäng). Via köp av ursprungsgarantier för förnybar energi för hela elförsörjningen eller gröna taxor från allmännyttiga leverantörer (21) (4 poäng). |
Bedömning och kontroll: Processens elförbrukning ska beräknas genom att elförbrukningen för den relevanta processutrustningen divideras med produktionsvolymen (kg eller m3). Uppgifterna ska vara representativa för den eller de produkter som omfattas av ansökan om EU-miljömärket. Om det finns stora skillnader mellan värdena för olika produkter som omfattas av samma tillämpning ska uppgifterna rapporteras separat för varje produkt. Om uppgifter om produktionen finns tillgängliga i m3 ska de omvandlas till kg med hjälp av relevant bulkdensitetsfaktor (kg/m3) för kompositsten.
Sökanden ska lämna uppgifter om gällande elinköpsavtal och ange andelen förnybar energi av den el som köps. Vid behov ska sökanden tillhandahålla ett intyg från elleverantören med uppgift om i) andelen förnybar energi av den el som levereras, ii) typ av gällande inköpsavtal (dvs. privat energileveransavtal, koncernomfattande elinköpsavtal, oberoende grön certifierad energi eller gröna taxor), och iii) huruvida den el som köps härrör från förnybar energi på plats eller nära anläggningen.
Om sökanden köper ursprungsgarantiintyg för att öka andelen förnybar energi ska sökanden tillhandahålla lämplig dokumentation för att visa att ursprungsgarantiintygen har köpts in enligt principerna och reglerna för drift av det europeiska systemet för energicertifiering (EECS).
3.2 Kontroll av damm och luftkvalitet
Alla arbetsområden där det finns risk för exponering för styren, dvs. där styrenkoncentrationen enligt övervakningsuppgifterna kan överskrida 20 ppm (eller 85 mg/m3) ska markeras tydligt och vara väl ventilerade.
Plastbindemedel ska doseras och blandas i stängda system.
Sökanden ska visa att mätningar har gjorts för kontroll av damm på anläggningen. Åtgärderna kan variera mellan anläggningarna, men bör omfatta följande aspekter för samtliga anläggningar:
— |
Användning av vattensprayer eller vakuumhuvar för utsugning av damm som är kopplade till dammfilterpåsar/elektrostatiska avskiljare för torrskärning, krossning eller andra verksamheter som kan ge upphov till stora mängder damm. |
— |
Regelbunden rengöring för att avlägsna damm från inomhusgolv, antingen genom användning av vattenspray på ytor, där vattnet avleds till ett vattenreningssystem på plats, eller vakuumrengörare för avlägsnande av torrt damm (torrt damm bör inte sopas upp). |
— |
Ett inhägnat förvaringsområde för allt avvattnat slam från våtskärning och/eller allt damm från torrskärning före försäljning, transport för återanvändning, återanvändning på plats eller transport till avfallsdeponi. |
— |
Övertäckning av de mest använda vägytorna med betong- eller asfaltbeläggning. |
— |
Lämplig personalutbildning om god praxis för kontroll av damm och tillhandahållande av lämplig personlig skyddsutrustning för anställda och besökare. |
— |
Rutinmässiga läkarundersökningar för anställda, med möjlighet till mer frekvent övervakning för att upptäcka andningsproblem och silikos (den sista punkten gäller endast anläggningar som bearbetar kvartsbaserade produkter). |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium, styrkt av relevant dokumentation samt i) en beskrivning av arbetsområden med risk för exponering för styren samt uppgifter om det ventilationssystem som finns, ii) en beskrivning av de åtgärder för kontroll av damm som vidtas på produktionsanläggningen, och iii) uppgifter om systemet för hälsokontroller av anställda, i förekommande fall.
3.3 Innehåll av återvunnet material/returråvaror
Sökanden ska bedöma och dokumentera tillgången på regional nivå till råvaror, återvunnet material från spill från olika produktionsprocesser och returråvaror från biprodukter från olika produktionsprocesser. Ungefärliga transportsträckor för de dokumenterade materialkällorna ska anges.
Dessutom ska upp till 35 poäng tilldelas i förhållande till hur stora mängder återvunnet material/returråvaror som används för att framställa kompositsten upp till tröskeln för högt ställda miljökrav på 35 viktprocent (från 0 poäng för 0 viktprocent upp till 35 poäng för ≥ 35 viktprocent återvunnet material/returråvaror).
Damm, huggspill och kasserad kompositsten som används för att framställa nya produkter ska inte anses utgöra återvunnet material om materialet går tillbaka till samma process som det genererades av.
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med det obligatoriska kravet för detta kriterium, styrkt av dokumentation med uppgifter om regional tillgång till råvaror, återvunnet material och returråvaror.
Återvunnet material och returråvaror ska endast räknas med som ett bidrag till innehållet av återvunnet material/returråvaror om de erhålls från källor som är belägna på ett avstånd på ≤ 2,5 gånger avståndet från produktionsanläggningen för kompositsten jämfört med de huvudsakliga råvaror som används (t.ex. marmor och kvarts).
En månatlig balansräkning över återvunnet material/returråvaror ska lämnas för tolvmånadersperioden före det datum då EU-miljömärkeslicensen tilldelades och sökanden ska förbinda sig att föra sådana balansräkningar under EU-miljömärkeslicensens giltighetsperiod. Balansräkningen ska innehålla uppgifter om mängden ingående återvunnet material/returråvaror (styrkt av följesedlar och fakturor) och mängden utgående återvunnet material/returråvaror i all kompositsten som säljs eller är redo för försäljning och för vilken det anges att återvunnet material/returråvaror har använts (styrkt av produktmängder och procentangivelser).
Angivelser om att återvunnet material/returråvaror har använts ska vara representativa för sammansättningen av de blandningar som har använts per parti för produkter som omfattas av EU-miljömärket. Allmänna angivelser om fördelning av återvunnet material/returråvaror ska inte vara tillåtna.
Om det finns stora skillnader mellan värdena för olika produkter som omfattas av samma licensansökan ska uppgifterna rapporteras separat för varje produkt.
3.4 Innehåll av plastbindemedel
Användning av polyester, epoxiharts eller annan harts i produktionen ska begränsas till högst 10 % av slutprodukternas sammanlagda vikt.
Dessutom ska upp till 20 poäng tilldelas i förhållande till hur mycket innehållet av plastbindemedel minskas mot tröskeln för högt ställda miljökrav på 5 % (från 0 poäng för 10 % innehåll av plastbindemedel, upp till 20 poäng för 5 % innehåll av plastbindemedel).
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med de obligatoriska kraven för detta kriterium, styrkt av en beräkning av den sammanlagda användningen av platsbindemedel uttryckt som procent av krosstenproduktens totala vikt.
Angivelser av innehåll av plastbindemedel ska vara representativa för sammansättningen av de blandningar som har använts per parti för produkter som omfattas av EU-miljömärket.
Om det finns stora skillnader mellan värdena för olika produkter som omfattas av samma licensansökan ska uppgifterna rapporteras separat för varje produkt.
3.5 Återanvändning av processavfall
Sökanden ska göra en inventering av det processavfall som produktionen av kompositsten genererar. Inventeringen ska innehålla uppgifter om typer och mängder genererat avfall (t.ex. tillverkningsskrot och -slam).
Inventeringen av processavfall ska omfatta tolvmånadersperioden före det datum då EU-miljömärket tilldelades, och under samma period ska det totala produktionsresultatet uppskattas i både massa (kg eller ton) och areal (m2).
Minst 70 % av det processavfall (skrot plus slam) som genereras från tillverkningen av plattor och block av kompositsten ska återanvändas i andra produktionsprocesser.
Dessutom ska upp till 10 poäng tilldelas i förhållande till om sökanden kan påvisa en högre återanvändningsgrad av processavfall, upp till högst 100 % återanvändning (från 0 poäng för 70 % återanvändning av processavfall, upp till 10 poäng för 100 % återanvändning).
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en avfallsinventering för anläggningen för produktion av kompositsten som omfattar en period på minst 12 månader före datumet för tilldelning av EU-miljömärkeslicensen, och ska förbinda sig att aktualisera inventeringen under licensens giltighetstid.
Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med de obligatoriska kraven för detta kriterium, styrkt av en beräkning av den totala mängd tillverkningsskrot och slam som genererats (i kg eller ton). Uppgifter om destinationen för processavfallet ska också tillhandahållas, med förtydligande av om det återanvänds externt i en annan process eller om det forslas till en avfallsdeponi. Om det återanvänds externt eller forslas till en avfallsdeponi ska fraktsedlar lämnas.
Om det inte är möjligt att ange exakta uppgifter för en produktionslinje eller en produkt ska sökanden ange uppgifter för hela anläggningen.
4. KRITERIER FÖR KERAMIK OCH BRÄNDA LERPRODUKTER
Bedömningssystem
Poängsystemet och det minsta poängantal som krävs för att keramik och brända lerprodukter ska tilldelas EU-miljömärket anges i tabellen nedan.
Om sökanden använder spraytorkat pulver som råvara och inte är tillverkaren av denna råvara ska sökanden ange det spraytorkade pulver som används för att tillverka keramik eller brända lerprodukter, styrkt av leveransfakturor som inte är daterade längre tillbaka än ett år före ansökningsdatumet. I sådana fall ska sökanden tillhandahålla alla relevanta intyg från tillverkaren av det spraytorkade pulvret som visar överensstämmelse med alla berörda krav för EU-miljömärket och eventuella andra valfria krav som kan ge poäng.
För kriterierna 4.1 och 4.2 definieras två uppsättningar av gränsvärden för keramiska plattor beroende på om EU-miljömärkeslicensen gäller ett begränsat antal produkter (där stabila driftsdata under produktionen under representativa perioder ska lämnas in) eller om licensen gäller ett stort antal produktformat för en viss produktfamilj (22) (där årsmedelvärden ska lämnas in). Gränsvärdena för den årliga genomsnittliga produktionen är högre för att man ska kunna ta hänsyn till den energi som behövs för att hålla ugnstemperaturerna när produktionslinjen inte är igång (t.ex. vid byte av plattformat) eller när den inte har full kapacitet (t.ex. vid nattskift eller helger).
Kriterier som ger poäng |
Keramik och brända lerprodukter |
||
|
0, 3 eller 5 poäng |
||
|
Upp till 20 poäng |
||
|
Upp till 25 poäng |
||
|
Upp till 40 poäng |
||
|
Upp till 10 poäng |
||
Totalt antal poäng tillgängliga |
100 |
||
Minsta antal poäng som krävs för EU-miljömärket |
50 |
4.1. Bränsleförbrukning för torkning och bränning
Kol, petroleumkoks samt lätt och tung eldningsolja får inte användas som bränslen för torkugnar eller ugnar.
Bränsleförbrukningen för torknings- och bränningsprocesser får inte överskrida de relevanta obligatoriska gränser som anges nedan.
|
Spraytork |
Torkugn & brännugn |
||
Obligatorisk gräns |
Tröskel för högt ställda miljökrav |
Obligatorisk gräns |
Tröskel för högt ställda miljökrav |
|
Keramisk platta enskild produkt (**) |
1,8 MJ/kg pulver (*) |
1,3 MJ/kg pulver (**) |
4,1 MJ/kg |
3,2 MJ/kg |
Keramisk platta produktfamilj (***) |
5,5 MJ/kg |
4,3 MJ/kg |
||
Marktegel |
Ej tillämpligt |
Ej tillämpligt |
3,5 MJ/kg |
2,1 MJ/kg |
Dessutom ska upp till 20 poäng tilldelas i förhållande till hur mycket bränsleförbrukningen för torkning och bränning minskas mot den relevanta tröskeln för högt ställda miljökrav i tabellen ovan (t.ex. för marktegel: från 0 poäng för 3,5 MJ/kg, upp till 20 poäng för ≤ 2,1 MJ/kg).
För keramiska plattor där spraytorkat pulver används i tillverkningen (antingen producerat på eller utanför anläggningen) ska två poängsiffror beräknas enligt föregående stycke: en poängsiffra för det spraytorkade pulvret och en poängsiffra för brännugnen och torkugnen för keramiska plattor. De två poängsiffrorna ska därefter omvandlas till en enda poäng enligt följande:
Fuelscore = 0,35(SDP) + 0,65(KWD)
Bedömning och kontroll: Sökanden ska ange bränsleförbrukningsvärden för de relevanta produkterna tillsammans med beräkningar för att omvandla värdena till en specifik poäng. Bränsleförbrukningen ska beräknas genom att bränsleförbrukningen (i MJ) för den relevanta processutrustningen divideras med produktionsvolymen (i kg) under den relevanta produktionsperioden.
Om produktionsuppgifterna endast finns tillgängliga i m2 men behöver rapporteras i kg ska värdet omvandlas med hjälp av en fast bulkdensitetsfaktor (i kg/m2) för produkten eller produktfamiljen.
Uppgifter för hela produktfamiljer ska vara representativa för varje produktionslinje under tolvmånadersperioden före det datum då EU-miljömärket tilldelades. Uppgifter för specifika enskilda produkter ska vara representativa för stabila förhållanden under den eller de faktiska produktionskörningarna.
Uppgifter om densitetseffekt och massa för bränslet till brännugnen och torkningssystemen ska hämtas från avläsningar på plats och omvandlas till MJ genom ett den volym/massa bränsle som förbrukas under den aktuella produktionsperioden (t.ex. i kg, ton, l eller Nm3) multipliceras med ett specifikt eller allmänt värmevärde för samma bränsle (t.ex. i MJ/kg, MJ/t, MJ/l eller MJ/Nm3).
Om det bränsle som används för att generera värme för torkningen matas in i ett kraftvärmesystem ska den el som genereras av systemet under den aktuella produktionsperioden (mätt i kWh och omvandlat till MJ) dras av från avläsningen av torkugnens sammanlagda bränsleförbrukning.
4.2 Utsläpp av koldioxid
Koldioxidutsläppen från bränsleförbränning och processutsläpp från avkalkning av råvaror under torkning och bränning får inte överskrida de relevanta obligatoriska gränsvärden som anges nedan.
|
Produktion av spraytorkat pulver |
Torkugn & brännugn (*) |
||
Obligatorisk gräns |
Tröskel för högt ställda miljökrav |
Obligatorisk gräns |
Tröskel för högt ställda miljökrav |
|
Keramisk platta enskild produkt (***) |
84 kg CO2/t pulver (*) |
54 kg CO2/t pulver (*) |
280 kg CO2/t |
230 kg CO2/t |
Keramisk platta produktfamilj (****) |
360 kg CO2/t |
290 kg CO2/t |
||
Marktegel |
Ej tillämpligt |
Ej tillämpligt |
192 kg CO2/t |
129 kg CO2/t |
Dessutom ska upp till 25 poäng tilldelas i förhållande till hur mycket koldioxidutsläppen minskas mot den relevanta tröskeln för högt ställda miljökrav i tabellen ovan (t.ex. för marktegel: från 0 poäng för 192 kg CO2/t, upp till 25 poäng för 129 kg CO2/t).
För keramiska plattor där spraytorkat pulver används i tillverkningen (antingen producerat på eller utanför anläggningen) ska två poängsiffror beräknas enligt föregående stycke, en poängsiffra för det spraytorkade pulvret och en poängsiffra för brännugnen och torkugnen för keramiska plattor. De två poängsiffrorna ska därefter omvandlas till en enda poäng enligt följande:
CO2score = 0,35(SDP) + 0,65(KWD)
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med det obligatoriska kravet för detta kriterium, styrkt av ett intyg om de beräknade koldioxidutsläppen enligt följande relevanta metod som beskrivs nedan.
För produkter från anläggningar som omfattas av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (23) ska beräkningen av utsläpp per ton produkter baseras på utsläppsnivå och verksamhetsnivåer enligt den övervakningsmetodplan som har upprättats enligt artikel 6 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/331 (24) om fastställande av bestämmelser för gratis tilldelning av utsläppsrätter.
För produkter från anläggningar som inte omfattas av tillämpningsområdet för 2003/87/EG ska resultaten anges enligt den relevanta beräkningsmetod som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 601/2012 (25).
Vad gäller keramiska produkter där det spraytorkade pulver som används har framställts som råvara i en separat anläggning ska sökanden tillhandahålla ett intyg från tillverkaren av spraytorkat pulver med angivelse av värdet för de årliga genomsnittliga koldioxidutsläppen för det senaste rapporteringsåret enligt en av de två beräkningsmetoder som beskrivs ovan.
I samtliga fall ska koldioxidutsläppsvärdet uppskattas för de produkter som omfattas av EU-miljömärkeslicensen. De relevanta värden för bränsleförbrukning som beräknats för kriterium 4.1, kolintensiteten i de bränslen som används och råvarans genomsnittliga karbonatinnehåll ska användas som grund för beräkning av koldioxidutsläpp.
4.3. Förbrukning av processvatten
Anläggningar som tillverkar keramik eller brända lerprodukter ska antingen
— |
ha ett slutet system för återanvändning av processavloppsvatten som underlättar noll vätskeutsläpp, eller |
— |
kunna visa att dricksvattenförbrukningen underskrider eller är lika med de förbrukningsgränser som anges i tabellen nedan.
|
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med det obligatoriska kravet och uppge hur kravet uppfylls.
Om sökanden har ett system för nollutsläpp av vätskor för återanvändning av processavloppsvatten ska sökanden tillhandahålla en kortfattad beskrivning av systemet och de viktigaste driftsparametrarna.
Om ett sådant system inte finns ska uppgifterna om sammanlagd förbrukning av processvatten (i l eller m3) samt uppgifter om den sammanlagda produktionen av keramik eller brända lerprodukter (i kg eller m2) lämnas för det senaste kalenderåret eller för en löpande tolvmånadersperiod före datumet för tilldelning av EU-miljömärket.
Om det inte är möjligt att ange exakta uppgifter för en produktionslinje eller en produkt ska sökanden ange uppgifter för hela anläggningen.
Vattenförbrukning för toaletter, lunchmatsalar och andra verksamheter som inte har direkt samband med produktionsprocessen bör mätas separat och inte tas med i beräkningen.
4.4 Utsläpp av damm, HF, kväveoxider och svaveloxider till luft
Åtgärder för att minska dammutsläpp från ”kall” dammande verksamhet vid produktionsanläggningen för keramiska plattor ska omfatta åtminstone mottagning, blandning och malning av råvaror samt formning och glasering/dekorering av plattor.
Utsläpp av damm, HF, kväveoxider och svaveloxider till luft i samband med tillverkning av keramik eller brända lerprodukter får inte överskrida de relevanta obligatoriska gränsvärden som anges i tabellen nedan.
Utsläppsparameter |
Obligatorisk gräns |
Tröskel för högt ställda miljökrav |
Provningsmetod |
Tillgängliga poäng |
Damm (spraytork) (*) |
90 mg/kg |
Ej tillämpligt |
EN 13284 |
Ej tillämpligt |
Damm (ugn) |
50 mg/kg |
10 mg/kg |
EN 13284 |
Upp till 10 |
HF (ugn) |
20 mg/kg |
6 mg/kg |
ISO 15713 |
Upp till 10 |
NOx som NO2 (ugn) |
250 mg/kg |
170 mg/kg |
EN 14792 |
Upp till 10 |
SOx som SO2 (ugn) |
1300 mg/kg |
750 mg/kg |
EN 14791 |
Upp till 10 |
Dessutom ska upp till 40 poäng tilldelas i förhållande till hur mycket de faktiska utsläppen av damm, HF, kväveoxider och svaveloxider minskas mot de relevanta trösklarna för högt ställda miljökrav i tabellen ovan (t.ex. för HF-utsläpp: från 0 poäng för 20 mg/kg, upp till 10 poäng för ≤ 6 mg/kg).
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med de obligatoriska kraven för detta kriterium, styrkt av i) en beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att minska dammutsläpp från ”kall” dammande verksamhet, och ii) uppgifter från anläggningen i mg/Nm3 och uttryckta som ett årligt genomsnittligt värde som beräknats på grundval av dagliga genomsnittliga värden. Uppgifterna ska ha genererats via kontinuerlig eller periodisk övervakning enligt relevanta EN- eller ISO-standarder. För periodisk övervakning ska minst tre prover tas under stabil drift av den spraytork eller ugn som används för att tillverka de produkter som omfattas av EU-miljömärket.
Om produktionsuppgifterna endast finns tillgängliga i m2 men behöver rapporteras i kg ska värdet omvandlas med hjälp av en fast bulkdensitetsfaktor (i kg/m2) för produkten eller produktfamiljen.
Uppgifter för hela produktfamiljer bör vara representativa för varje produktionslinje under tolvmånadersperioden före det datum då EU-miljömärket tilldelades. Uppgifter om specifika enskilda produkter bör vara representativa för stabila förhållanden under den eller de faktiska produktionskörningarna.
För att omvandla övervakningsresultaten för avgaser från mg/Nm3 (vid 18 % syrgashalt) till mg/kg av keramik/brända lerprodukter, ska resultaten multipliceras med gasflödesvolymen (Nm3/kg produkter). 1 Nm3 avser 1 m3 torr gas under standardförhållanden vid 273 K och 101,3 kPa.
Om det inte är möjligt att ange exakta uppgifter för en produktionslinje eller en produkt ska sökanden ange uppgifter för hela anläggningen och fördela utsläppen till den EU-miljömärkta produktionen på massbasis.
4.5 Hantering av avloppsvatten
Processavloppsvatten från tillverkning av keramik eller brända lerprodukter ska behandlas enligt ett av följande alternativ:
— |
Alternativ 1: Renas på plats för att avlägsna suspenderat fast material; det renade avloppsvattnet återgår till produktionsprocessen som en del av systemet för nollutsläpp av vätskor. |
— |
Alternativ 2: Renas på plats för att avlägsna suspenderat fast material (eller inte renas alls) innan avloppsvattnet överförs till ett reningsverk som drivs av en tredje part. |
— |
Alternativ 3: Renas på plats för att avlägsna suspenderat fast material innan det släpps ut i lokala vattendrag. |
I fall där alternativ 2 eller 3 är tillämpligt ska sökanden eller tredjepartsreningsverket, i förekommande fall, visa att följande gränsvärden är uppfyllda för slutrenat avloppsvatten som släpps ut till lokala vattendrag.
Parameter |
Gränsvärde |
Provningsmetoder |
Suspenderat fast material |
40 mg/l |
ISO 5667–17 |
Kadmium |
0,015 mg/l |
ISO 8288 |
Bly |
0,15 mg/l |
ISO 8288 |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överenskommelse med angivelse om vilket alternativ som är tillämpligt på produktionsanläggningen.
Om sökanden har ett system för nollutsläpp av vätskor för återanvändning av processavloppsvatten ska sökanden tillhandahålla en kortfattad beskrivning av systemet och de viktigaste driftsparametrarna.
Om det renade eller orenade avloppsvattnet överförs till ett reningsverk som drivs av en tredje part ska anläggningsoperatören ange genomsnittliga koncentrationer av suspenderat fast material, kadmium och bly i det slutrenade avloppsvattnet och tillhandahålla provningsrapporter som baseras på veckoanalyser av det utsläppta avloppsvattnet enligt de standardprovningsmetoder som anges ovan eller likvärdiga interna laboratoriemetoder. Mindre frekvent provning kan tillåtas om det är tillåtet enligt drifttillståndet.
Om processavloppsvattnet renas på plats och släpps ut till lokala vattendrag ska sökanden ange genomsnittliga koncentrationer av suspenderat fast material, kadmium och bly i det slutrenade avloppsvattnet och tillhandahålla provningsrapporter som baseras på veckoanalyser av det utsläppta avloppsvattnet enligt de standardprovningsmetoder som anges ovan eller likvärdiga interna laboratoriemetoder. Mindre frekvent provning kan tillåtas om det är tillåtet enligt drifttillståndet.
4.6 Återanvändning av processavfall
Sökanden ska göra en inventering av det processavfall som produktionen av keramik eller brända lerprodukter genererar. Inventeringen ska innehålla uppgifter om typen av och mängden processavfall (26) som genereras.
Inventeringen av processavfall ska minst omfatta tolvmånadersperioden före det datum då EU-miljömärket tilldelades, och under samma period ska det totala produktionsresultatet uppskattas i både massa (kg eller ton) och areal (m2).
Minst 90 viktprocent av det processavfall som genereras vid tillverkning av keramik eller brända lerprodukter ska återföras till produktionsprocessen på plats, produktionsprocesser utanför anläggningen eller återanvändas i andra produktionsprocesser.
Dessutom ska upp till 10 poäng tilldelas i förhållande till hur mycket återanvändningsgraden för processavfall ökas mot tröskeln för högt ställda miljökrav på 100 % återanvändning (från 0 poäng för 90 % återanvändning av processavfall, upp till 10 poäng för 100 % återanvändning).
Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om överensstämmelse med de obligatoriska kraven i detta kriterium, styrkt med en avfallsförteckning för produktion av keramik eller brända lerprodukter under en period på minst 12 månader före tilldelningen av EU-miljömärkeslicensen och en beräkning av det totala produktionsvolymen av avfall och slam (i kg eller ton). Sökanden ska förbinda sig att föra sådana balansräkningar under EU-miljömärkeslicensens giltighetsperiod.
Uppgifter om destinationen för processavfallet ska också tillhandahållas, med förtydligande av om avfallet återanvänds internt, eller externt i en annan process eller om det forslas till en avfallsdeponi. Om det återanvänds externt eller forslas till en avfallsdeponi ska fraktsedlar lämnas.
Om det inte är möjligt att ange exakta uppgifter för en produktionslinje eller en produkt ska sökanden ange uppgifter för hela anläggningen.
4.7 Glasyrer och tryckfärg
Om keramiska plattor eller brända lerprodukter glaseras eller dekoreras ska glas- eller tryckfärgsberedningarna innehålla mindre än 0,10 viktprocent bly och mindre än 0,10 viktprocent kadmium.
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med det obligatoriska kravet för detta kriterium, styrkt av ett relevant intyg eller ett säkerhetsdatablad från glasyr- eller bläckleverantören.
5. KRITERIER FÖR FÖRTILLVERKADE BETONGPRODUKTER ELLER KOMPRIMERADE JORDBLOCK BASERADE PÅ HYDRAULISKA BINDEMEDEL ELLER ALTERNATIVA CEMENTTYPER
Bedömningssystem
EU-miljömärket kan tilldelas både mellanliggande hydrauliska bindemedel eller till alternativa cementprodukter som saluförs på marknaden samt till hårda beläggningar som har framställts genom att sådana bindemedel eller cementtyper blandas med aggregat och vatten, följt av vidare bearbetning och härdning.
Om sökanden inte tillverkar det mellanliggande hydrauliska bindemedlet eller den alternativa cementtypen och dessa produkter inte har tilldelats EU-miljömärket, ska sökanden ange de bindemedel och den cement som har använts för att tillverka de hårda beläggningar eller som omfattas av EU-miljömärket, styrkt av leveransfakturor som inte är daterade längre tillbaka än ett år före ansökningsdatumet.
I sådana fall ska sökanden tillhandahålla alla relevanta intyg från tillverkaren av det hydrauliska bindemedlet eller den alternativa cementtypen som visar överensstämmelse med alla berörda krav för EU-miljömärket och eventuella andra valfria krav som kan ge poäng.
Poängsystemet för varje fall och den minimipoäng som krävs anges i tabellen nedan.
|
Hydrauliskt bindemedel |
Alternativ cementtyp |
Cementbaserade hårda beläggningar |
Kalkbaserade hårda beläggningar |
||
|
0, 3 eller 5 poäng |
Ej tillämpligt |
Ej tillämpligt |
Ej tillämpligt |
||
|
Ej tillämpligt |
Ej tillämpligt |
0, 3 eller 5 poäng |
0, 3 eller 5 poäng |
||
|
Upp till 15 poäng |
Upp till 15 poäng |
Upp till 15 poäng |
Ej tillämpligt |
||
|
Upp till 20 poäng |
Upp till 20 poäng |
Upp till 20 poäng |
Upp till 20 poäng |
||
|
Upp till 15 poäng |
Ej tillämpligt eller upp till 15 poäng |
Upp till 15 poäng |
Upp till 15 poäng |
||
|
Ej tillämpligt |
Ej tillämpligt |
Upp till 25 poäng |
Upp till 25 poäng |
||
|
Ej tillämpligt |
Ej tillämpligt |
Upp till 20 poäng |
Upp till 20 poäng |
||
|
Ej tillämpligt |
Ej tillämpligt |
Upp till 10 poäng |
Upp till 15 poäng |
||
Totalt antal poäng tillgängliga |
55 |
35 eller 50 |
110 |
100 |
||
Minsta antal poäng som krävs för EU-miljömärket |
27,5 |
17,5 eller 25 |
55 |
50 |
5.1 Klinkerfaktor
Detta kriterium är inte tillämpligt på kalkbaserade hydrauliska bindemedel.
För cementbaserade hydrauliska bindemedel gäller följande:
Sökanden eller leverantören av det cementbaserade hydrauliska bindemedlet ska ange en klinkerfaktor eller åtminstone relevant EN 197–1-notation (som kan användas som närmevärde för klinkerfaktorn enligt tabellen nedan).
EN 197-1-notation |
Antagen klinkerfaktor |
EN 197-1-notation |
Antagen klinkerfaktor |
CEM I |
0,96 |
CEM II/A-L |
0,83 |
CEM II/A-S |
0,83 |
CEM II/B-L |
0,68 |
CEM II/B-S |
0,68 |
CEM II/A-LL |
0,83 |
CEM II/A-D |
0,88 |
CEM II/B-LL |
0,68 |
CEM II/A-P |
0,83 |
CEM II/A-M |
0,80 |
CEM II/B-P |
0,68 |
CEM II/B-M |
0,68 |
CEM II/A-Q |
0,83 |
CEM III/A |
0,47 |
CEM II/B-Q |
0,68 |
CEM III/B |
0,25 |
CEM II/A-V |
0,83 |
CEM III/C |
0,09 |
CEM II/B-V |
0,68 |
CEM IV/A |
0,73 |
CEM II/A-W |
0,83 |
CEM IV/B |
0,52 |
CEM II/B-W |
0,68 |
CEM V/A |
0,72 |
CEM II/A-T |
0,83 |
CEM V/B |
0,57 |
CEM II/B-T |
0,68 |
|
|
Upp till 15 poäng kan tilldelas till sökanden i förhållande till hur mycket klinkerfaktorn för det cementbaserade hydrauliska bindemedlet minskas mot tröskeln för högt ställda miljökrav på 0,60 (från 0 poäng för en klinkerfaktor på ≥ 0,90, upp till 15 poäng för en klinkerfaktor på ≤ 0,60).
För alternativa cementtyper:
Upp till 15 poäng kan tilldelas i förhållande till hur mycket klinkerfaktorn minskas mot tröskeln för högt ställda miljökrav på 0,00 (från 0 poäng för en klinkerfaktor på 0,30, upp till 15 poäng för en klinkerfaktor på 0,00).
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om den specifika klinkerfaktorn för det hydrauliska bindemedlet eller relevant EN 197–1-notation för bindemedlet enligt tabell 1.
Om fler än ett hydrauliskt bindemedel eller fler än en alternativ cementtyp används i den hårda beläggningen (t.ex. i cementmosaik med två lager (terrazzo-plattor)) ska sökanden beräkna de poäng som gäller för varje hydrauliskt bindemedel eller alternativ cementtyp som om den var den enda som användes, och därefter beräkna en vägd genomsnittlig totalpoäng baserat på den relativa tillsatsen av varje hydrauliskt bindemedel eller varje alternativ cementtyp till produkten.
5.2 Utsläpp av koldioxid
Koldioxidutsläppen i samband med tillverkning av portlandcementklinker, kalk eller alternativa cementtyper får inte överskrida de obligatoriska gränser som anges i tabellen nedan när de beräknas med den relevanta beräkningsmetoden, som också anges i tabellen nedan.
Produkttyp |
Obligatorisk gräns |
Tröskel för högt ställda miljökrav |
Beräkningsmetod för koldioxidutsläpp |
Grå portlandcementklinker |
816 kg CO2/t klinker |
751 kg CO2/t klinker |
Enligt delegerade förordning (EU) 2019/331 eller förordning (EU) nr 601/2012, beroende på vad som är tillämpligt. |
Kalk |
1 028 kg CO2/t hydraulisk kalk |
775 kg/CO2/t hydraulisk kalk |
|
Vit portlandcementklinker |
1 063 kg CO2/t klinker |
835 kg CO2/t klinker |
|
Alternativa cementtyper |
571 kg CO2/t cement |
526 kg CO2/t cement |
Koldioxidavtryck enligt ISO 14067 för livscykelstadierna A1–A3 |
Dessutom ska upp till 20 poäng tilldelas i förhållande till hur mycket koldioxidutsläppen minskas mot den relevanta tröskeln för högt ställda miljökrav i tabellen ovan (t.ex. för grå portlandcementklinker: från 0 poäng för 816 kg CO2/t klinker, upp till 20 poäng för 751 kg CO2/t klinker).
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med det obligatoriska kravet för detta kriterium, styrkt av ett intyg om de beräknade specifika koldioxidutsläppen enligt den relevanta metod som beskrivs i tabellen ovan.
För produkter från anläggningar som omfattas av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG ska beräkningen av utsläpp per ton produkter baseras på utsläppsnivå och verksamhetsnivåer enligt den övervakningsmetodplan som har upprättats enligt artikel 6 i delegerade förordning (EU) 2019/331 om fastställande av bestämmelser för gratis tilldelning av utsläppsrätter.
För produkter från anläggningar som inte omfattas av tillämpningsområdet för 2003/87/EG ska resultaten anges enligt den relevanta beräkningsmetod som fastställs i förordning (EU) nr 601/2012.
I samtliga fall ska koldioxidutsläppsvärdet uppskattas för de produkter som omfattas av EU-miljömärkeslicensen. Om anläggningen tillverkar fler än en produkttyp ska uppgifterna så långt det är möjligt baseras på de faktiska produktionslinjer och produktionsprocesser som används för att tillverka den produkt som ska licensieras. Vad gäller utsläpp från processer som är gemensamma för flera produkter på samma anläggning ska utsläppen fördelas utifrån massa.
Om en alternativ cementtyp används ska sökanden tillhandahålla en kopia av analysen av koldioxidavtrycket, som ska vara utformad enligt ISO 14067 och ha kontrollerats av en ackrediterad tredje part. Analysen av avtrycket måste omfatta produktionen av alla viktiga råvaror som används och samtliga kemiska aktivatorer för livscykelstadierna A1–A3. I avsaknad av exakta uppgifter från materialleverantörerna bör de allmänna utsläppsfaktorerna från en livscykelinventariedatabas användas.
Om fler än ett hydrauliskt bindemedel eller fler än en alternativ cementtyp används i den hårda beläggningen (t.ex. cementmosaik med två lager (terrazzo-plattor)) ska sökanden beräkna de poäng som gäller för varje hydrauliskt bindemedel eller alternativ cementtyp som om den var den enda som användes, och därefter beräkna en vägd genomsnittlig totalpoäng baserat på den relativa tillsatsen av varje hydrauliskt bindemedel eller varje alternativ cementtyp till produkten.
5.3 Utsläpp av damm, kväveoxider och svaveloxider till luft
Detta kriterium gäller för hydrauliska bindemedel, men inte för alternativa cementtyper om deras klinkerinnehåll är ≤ 30 viktprocent.
Utsläpp av damm, HF, kväveoxider och svaveloxider till luft från cement- eller kalkugnen får inte överskrida de relevanta obligatoriska gränsvärden som anges i tabellen nedan:
Parameter |
Obligatoriskt specifikt utsläppsgränsvärde |
Tröskel för högt ställda miljökrav |
Provningsmetod |
Tillgängliga poäng |
Stoft |
≤ 34,5 g/t klinker eller hydraulisk kalk |
≤ 11,5 g/t klinker eller hydraulisk kalk |
EN 13284 |
Upp till 5 |
NOx (som NO2) |
≤ 1472 g/t klinker eller hydraulisk kalk |
≤ 920 g/t klinker eller hydraulisk kalk |
EN 14791 |
Upp till 5 |
SOx (som SO2) |
≤ 460 g/t klinker eller hydraulisk kalk |
≤ 115 g/t klinker eller hydraulisk kalk |
EN 14792 |
Upp till 5 |
Dessutom kan upp till 15 poäng tilldelas i förhållande till hur mycket de faktiska utsläppen (uttryckt som g/t klinker eller g/t hydraulisk kalk) av damm, kväveoxider och svaveloxider minskas mot de relevanta trösklarna för högt ställda miljökrav i tabellen ovan (t.ex. 0 poäng för 34,5 g/t utsläpp av klinkerdamm, 5 poäng för 11,5 g/t utsläpp av klinkerdamm).
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med de obligatoriska kraven för detta kriterium, styrkt av uppgifter från anläggningen om utsläpp från cement- eller kalkugnar, i mg/Nm3 och uttryckta som ett årligt genomsnittligt värde som beräknats på grundval av dagliga genomsnittliga värden. Uppgifterna ska ha genererats via kontinuerlig övervakning enligt relevanta EN- eller ISO-standarder.
För att omvandla övervakningsresultaten för avgaser från mg/Nm3 (vid 10 % syrehalt) till g/t klinker ska resultaten multipliceras med brännugnens gasflödesvolym (Nm3/t klinker). Gasflödesvolymerna för cementugnar sträcker sig vanligen från 1 700 till 2 500 Nm3/ton klinker. Cementtillverkaren ska tydligt ange luftflödet i beräkningarna av utsläpp av damm, kväveoxider och svaveloxider. 1 Nm3 avser 1 m3 torr gas under standardförhållanden vid 273 K och 101,3 kPa.
För att omvandla övervakningsresultaten för avgaser från mg/Nm3 (vid 11 % syrehalt) till g/t kalk ska resultaten multipliceras med brännugnens specifika gasflödesvolym (Nm3/t kalk). De specifika gasflödesvolymerna för kalkugnar sträcker sig vanligen från 3 000 till 5 000 Nm3/ton kalk, beroende på vilken ugnstyp som används. Kalktillverkaren ska tydligt ange luftflödet i beräkningarna av utsläpp av damm, kväveoxider och svaveloxider. 1 Nm3 avser 1 m3 torr gas under standardförhållanden vid 273 K och 101,3 kPa.
För kontinuerliga produktionskampanjer ska uppgifterna vara representativa för tolvmånadersperioden före det datum då EU-miljömärkeslicensen tilldelades. För kortare produktionskampanjer ska de faktiska produktionsperioderna anges och uppgifterna från anläggningen ska motsvara minst 80 % av produktionskampanjen.
Om det inte är möjligt att ange exakta uppgifter för en produktionslinje eller en produkt ska sökanden ange uppgifter för hela anläggningen.
Om fler än ett hydrauliskt bindemedel används i tillverkningen av hårda beläggningar som tilldelats EU-miljömärket (t.ex. i cementmosaik med två lager (terrazzo-plattor)) ska sökanden beräkna de poäng som gäller för varje hydrauliskt bindemedel som om det var det enda som användes, och därefter beräkna en vägd genomsnittlig totalpoäng baserat på den relativa användningen av varje hydrauliskt bindemedel i den produktionslinje som används för att tillverka hårda beläggningar som tilldelats EU-miljömärket.
5.4 Återvinning och ansvarsfullt anskaffande av råvaror
Sökanden ska bedöma och dokumentera tillgången på regional nivå till råvaror, återvunnet material från spill från olika produktionsprocesser och returråvaror från biprodukter från olika produktionsprocesser. Ungefärliga transportsträckor för de dokumenterade materialkällorna ska anges.
Sökanden ska ha rutiner för eventuella betongpartier som returneras eller kasseras, där allt returnerat/kasserat material antingen
— |
återvinns direkt i nya betongpartier som gjuts innan den returnerade/kasserade betongen härdas, eller |
— |
återvinns som stenaggregat i nya partier efter det att den returnerade/kasserade betongen härdats, eller |
— |
återvinns utanför anläggningen, antingen före eller efter härdning, som en del av ett kontraktsmässigt arrangemang med en tredje part. |
Dessutom kan maximalt 25 poäng beviljas för inköp av råvaror enligt följande:
|
Cementbaserade produkter |
Kalk- eller alternativa cementbaserade produkter |
Innehåll av återvunnet material eller returråvaror upp till 30 % |
Upp till 20 poäng |
Upp till 25 poäng |
Ansvarsfullt anskaffad ny ballast upp till 100 % |
Upp till 5 poäng |
Upp till 5 poäng |
Ansvarsfullt anskaffad cement |
5 poäng |
Ej tillämpligt |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med de obligatoriska kraven för detta kriterium, styrkt av dokumentation med uppgifter om transportavstånd möjliga källor till jungfruliga råvaror, återvunnet material och returråvaror. Alternativt kan överensstämmelse med de obligatoriska aspekterna av detta kriterium visas via ett silver-, guld- eller platinacertifikat som Concrete Sustainability Council (CSC) tilldelat betongtillverkaren enligt version 2.0 av CSC:s tekniska manual.
Återvunnet material och returråvaror ska endast räknas med som ett bidrag till innehållet av återvunnet material/returråvaror om de erhålls från källor som är belägna på ett avstånd på ≤ 2,5 gånger avståndet från produktionsanläggningen för förtillverkad betong jämfört med de huvudsakliga råvaror som används (t.ex. grovt och fint stenaggregat och kompletterande cementbaserade material). Damm och kasserade förtillverkade betongprodukter som används för att framställa nya produkter ska inte anses utgöra återvunnet material om materialet går tillbaka till samma process som det genererades av.
Ansvarsfullt anskaffade material ska ha certifierats som sådana av Concrete Sustainability Council eller motsvarande certifieringssystem av tredje part.
En månatlig balansräkning över återvunnet material/returråvaror samt material som har köpts in på ett ansvarsfullt sätt ska lämnas för tolvmånadersperioden före det datum då EU-miljömärkeslicensen tilldelades. Sökanden ska förbinda sig att föra sådana balansräkningar under EU-miljömärkeslicensens giltighetsperiod. Balansräkningen ska innehålla uppgifter om mängden ingående återvunnet material/returråvaror samt material som har köpts in på ett ansvarsfullt sätt (styrkt av följesedlar och fakturor) och mängden utgående återvunnet material/returråvaror samt material som har köpts in på ett ansvarsfullt sätt i alla förtillverkade betongprodukter som säljs eller är redo för försäljning och för vilken det anges att återvunnet material/returråvaror har använts/har köpts in på ett ansvarsfullt sätt (styrkt av produktmängder och procentangivelser).
Med tanke på att förtillverkade betongprodukter tillverkas i partier ska påståenden om återvunnet material/returråvaror och påståenden om användning av hydrauliska bindemedel, alternativa cementtyper eller stenaggregat som har köpts in på ett ansvarsfullt sätt baseras på sammansatta blandningar som används på partinivå. Fördelning av återvunnet material/returråvaror/material som har köpts in på ett ansvarsfullt sätt ska inte vara tillåten.
Om produktionsuppgifterna endast finns tillgängliga i m3 men behöver rapporteras i kg eller vice versa ska värdet omvandlas med hjälp av en fast bulkdensitetsfaktor för det relevanta materialet.
5.5 Energisystem
Sökanden ska ha infört ett program för att systematiskt övervaka, registrera och minska energiförbrukningen och de specifika koldioxidutsläppen i anläggningen för förtillverkad betong till optimala nivåer. Sökanden ska rapportera energiförbrukning som en funktion av energikällan (t.ex. el och diesel) och ändamål (t.ex. användning i byggnader på anläggningen, belysning, drift av skärningsutrustning, pumpar samt användning av fordon). Sökanden ska rapportera om anläggningens energiförbrukning både i absoluta termer (i enheten kWh eller MJ) och på specifik produktionsbasis (i enheten kWh eller MJ per m3, m2 eller ton av material som sålts/producerats och är redo för försäljning) under ett givet kalenderår.
Operatören ska ha en plan för att minska energiförbrukning och koldioxidutsläpp med beskrivningar av åtgärder som redan vidtagits eller planerade åtgärder (effektivare användning av befintlig utrustning, investeringar i effektivare utrustning, förbättrad transport och logistik etc.).
Dessutom kan sammanlagt 20 poäng beviljas enligt följande:
— |
Upp till 10 poäng ska tilldelas i förhållande till hur stor del av den förbrukade energin (bränsle plus el) som kommer från förnybara källor (från 0 poäng för 0 % förnybar energi upp till 10 poäng för 100 % förnybar energi). |
— |
Upp till 5 poäng ska tilldelas beroende på hur förnybar el köps in, enligt följande: Via privata energileveransavtal för förnybar energi på eller nära anläggningen (5 poäng). Via koncernomfattande elinköpsavtal för förnybar energi på plats eller nära anläggningen (5 poäng). Via långfristiga elinköpsavtal för nätansluten förnybar energi eller förnybar energi via fjärranslutna nät (27) (4 poäng). Via certifieringar för miljövänlig el (28) (3 poäng). Via köp av ursprungsgarantier för förnybar energi för hela elförsörjningen eller gröna taxor från allmännyttiga leverantörer (29) (2 poäng). |
— |
Tre poäng ska tilldelas om en analys av koldioxidavtryck har utförts för produkten i enlighet med ISO 14067, eller 5 poäng om elementen avseende växthusgasutsläpp i metoden för produkters miljöavtryck (30) har använts. |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla en energiinventering för anläggningen för förtillverkad betong som omfattar en period på minst 12 månader före datumet för tilldelning av EU-miljömärkeslicensen, och ska förbinda sig att upprätthålla en sådan inventering under licensens giltighetstid. Energiinventeringen ska göra åtskillnad mellan de olika typer av bränsle som förbrukas, med betoning på eventuella förnybara bränslen eller innehåll av förnybart bränsle i bränsleblandningar. Planen för minskning av specifik energiförbrukning och specifika koldioxidutsläpp ska åtminstone innehålla uppgifter om referenssituationen med uppgift om energiförbrukningen vid anläggningen för förtillverkad betong när planen upprättades, uppgifter med tydlig kvantifiering av de olika bränslekällorna eller energiförbrukningen vid anläggningen samt uppgift om och motivering av åtgärder för att minska energiförbrukningen. Resultaten ska rapporteras på årsbasis.
Sökanden ska lämna uppgifter om gällande elinköpsavtal och ange andelen förnybar energi av den el som köps. Vid behov ska sökanden tillhandahålla ett intyg från elleverantören med uppgift om i) andelen förnybar energi av den el som levereras, ii) typ av gällande inköpsavtal (dvs. privat energileveransavtal, koncernomfattande elinköpsavtal, oberoende grön certifierad energi eller gröna taxor), och iii) huruvida den el som köps härrör från förnybar energi på plats eller nära anläggningen.
Om sökanden köper ursprungsgarantiintyg för att öka andelen förnybar energi ska sökanden tillhandahålla lämplig dokumentation för att visa att ursprungsgarantiintygen har köpts in enligt principerna och reglerna för drift av det europeiska systemet för energicertifiering (EECS).
Om poäng begärs för analys av koldioxidavtryck ska sökanden tillhandahålla en kopia av analysen som ska vara utformad enligt ISO 14067 eller metoden för produkters miljöavtryck, och ha kontrollerats av en ackrediterad tredje part. Analysen av koldioxidavtrycket ska omfatta alla tillverkningsprocesser med direkt anknytning till produktionen av hydrauliska bindemedel eller alternativa cementtyper, transport av råvaror på och utanför anläggningen, produktion av förtillverkad betong, utsläpp från administrativa processer (t.ex. drift av byggnader på plats) samt transport av den sålda produkten till anläggningens utförselplats eller lokala transportnav (t.ex. järnvägsstation eller hamn).
5.6 Miljöinnovativ produktutformning (valfritt)
Förtillverkade produkter av betong eller komprimerad jord som ger direkta eller indirekta miljöfördelar via en eller flera av de konstruktionsfunktioner som beskrivs nedan ska tilldelas poäng enligt deras konstruktionsfunktioner.
Det totala antal poäng som tilldelas enligt detta kriterium får inte överskrida 15 poäng (för kalkbaserade produkter) eller 10 poäng (för alla andra produkter av förtillverkad betong eller komprimerad jord).
Sammanlagt upp till 10 respektive 15 poäng får tilldelas enligt följande:
— |
Upp till 10 poäng ska tilldelas i förhållande till hur den förtillverkade betongen eller de genomträngliga betonggolvplattorna, bärlaget eller markstenarna överskrider en lägsta infiltrationshastighet på 400 mm/h och närmar sig tröskeln för högt ställda miljökrav på ≥ 2 000 mm/h (från 0 poäng för 400 mm/h, upp till 10 poäng för 2 000 mm/h). |
— |
Upp till 10 poäng ska tilldelas i förhållande till hur blocken, plattorna eller panelerna överskrider ett minsta hålrum på 20 % och närmar sig tröskeln för högt ställda miljökrav på ≥ 80 % hålrum (från 0 poäng för 20 % hålrum, upp till 10 poäng för ≥ 80 % hålrum). |
— |
Upp till 15 poäng ska tilldelas i förhållande till hur blocken, plattorna eller panelerna underskrider en maximal övre konduktivitetsnivå på 0,45 W/m.K och närmar sig tröskeln för högt ställda miljökrav på ≤ 0,15 W/m.K (från 0 poäng för ≥ 0,45 W/m.K, upp till 15 poäng för ≤ 0,15 W/m.K). |
— |
Upp till 15 poäng ska tilldelas i förhållande till hur mycket av innehållet av hydrauliska bindemedel eller alternativa cementtyper har minskats under en maximal övre gräns på 10 % (uttryckt som procent av den totala produktvikten) och närmar sig tröskeln för högt ställda miljökrav på ≤ 5 % (från 0 poäng för ≥ 10 %, upp till 15 poäng för ≤ 5 %). |
— |
Tio poäng ska tilldelas marksten som är utformad med hålrum som ska fyllas med matjord/sand/grus och besås med gräs, och som passar in i genomträngliga markstenslösningar (allmänt kallade gräskantstenar eller trädgårdskantstenar). |
Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg där det fastslås om detta kriterium är relevant eller inte för den eller de produkter som omfattas av ansökan om EU-miljömärket.
I de fall där poäng begärs med anledning av infiltreringshastighet för förtillverkade eller genomträngliga betongplattor, golvplattor eller markstenar ska sökanden lämna in provningsrapporter enligt BS 7533–13, BS DD 229:1996 eller liknande standarder.
I de fall där kriteriet för materialeffektiva block, plattor eller paneler är relevant ska sökanden tillhandahålla ett intyg om gjutformens hålrum i procent genom att ange måtten för produktformen på en sådan detaljnivå att den totala volymen och hålrumsvolymen kan beräknas.
I de fall poäng begärs på grund av att produkten har en mycket hög isoleringsförmåga och låg värmeledningsförmåga ska sökanden lämna in provningsrapporter enligt EN 12667 eller liknande standarder.
I fall där poäng begärs på grund av låg halt av hydrauliskt bindemedel eller alternativa cementtyper ska sökanden ange halten av bindemedel eller åtminstone den högsta halt bindemedel som använts.
I de fall där kriteriet för gräskantstenar eller trädgårdskantstenar är relevant ska sökanden tillhandahålla tekniska ritningar över betongformarna, bilder på verkliga installationer, kompletta med beväxta ytor och detaljerade installationsanvisningar om hur produkterna ska fyllas och besås.
(*) Tillämpliga kriterier för tilldelning av EU-miljömärket till block av kvadersten från naturstenbrott.
(**) Tillämpliga kriterier för tilldelning av EU-miljömärket till hydrauliska bindemedel eller alternativa cementprodukter.
(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 124, 25.4.2014, s. 1).
(2) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (EUT L 317, 4.11.2014, s. 35).
(3) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).
(4) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).
(5) Vägledningsdokument Utvinning av icke energirelaterade mineraler och Natura 2000 – En sammanfattning. ISBN: 978-92-79-99544-6.
(6) Konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö. Europarådet. European Treaty Series – 104.
(7) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).
(8) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).
(9) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv 89/106/EEG (EUT L 88, 4.4.2011, s. 5).
(10) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av den 25 november 2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissionens beslut 2001/681/EG och 2006/193/EG (EUT L 342, 22.12.2009, s. 1).
(11) Enligt artikel 15.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).
(12) Baserat på ursprungsgarantier, med oberoende tredjepartskontroll av ytterligare krav enligt artikel 19 i direktiv (EU) 2018/2001.
(13) Förnybara energikällor anges enligt artikel 19.8 i direktiv (EU) 2018/2001 och punkt 5 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (EUT L 158, 14.6.2019, s. 125).
(14) https://eplca.jrc.ec.europa.eu/permalink/PEF_method.pdf
(15) Enligt artikel 15.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).
(16) Baserat på ursprungsgarantier, med oberoende tredjepartskontroll av ytterligare krav enligt artikel 19 i direktiv (EU) 2018/2001.
(17) Förnybara energikällor anges enligt artikel 19.8 i direktiv (EU) 2018/2001 och punkt 5 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (EUT L 158, 14.6.2019, s. 125).
(18) https://eplca.jrc.ec.europa.eu/permalink/PEF_method.pdf
(19) Enligt artikel 15.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).
(20) Baserat på ursprungsgarantier, med oberoende tredjepartskontroll av ytterligare krav enligt artikel 19 i direktiv (EU) 2018/2001.
(21) Förnybara energikällor anges enligt artikel 19.8 i direktiv (EU) 2018/2001 och punkt 5 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (EUT L 158, 14.6.2019, s. 125).
(22) Tre familjer av keramiska plattor behandlas i klasserna I, II och III i EN 14411.
(*) Gränsen gäller endast bränsle som förbrukats i spraytorken, 1 kg av torkat pulver som omfattar eventuell restfukthalt, som vanligen uppgår till 5–7 %.
(**) Uppgifter uppmätta under stabila driftsförhållanden som är representativa för produkten under produktionskörningen.
(***) Uppgifter uppmätta över en tidsperiod på ett år, inklusive referensförbrukning av bränslen mellan produktionskörningar.
(*) Gränsen gäller endast bränsle som förbrukats i spraytorken, 1 kg av torkat pulver som omfattar eventuell restfukthalt, som vanligen uppgår till 5–7 %.
(**) Gränsen gäller endast bränsle som förbrukats i torkugnen och brännugnen samt uppskattade processutsläpp från brännugnen.
(***) Baserat på uppgifter om bränsleförbrukning uppmätta under stabila driftsförhållanden som är representativa för produkten under produktionskörningen och antagna utsläpp i brännugnen från karbonatinnehåll i råvaror.
(****) Baserat på uppgifter om bränsleförbrukning uppmätta under ett års tid, inklusive referensbränsleförbrukning mellan produktionskörningar och antagna processutsläpp i brännugnen från karbonatinnehåll i råvaror.
(23) Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).
(24) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/331 av den 19 december 2018 om fastställande av unionstäckande övergångsbestämmelser för harmoniserad gratis tilldelning av utsläppsrätter enligt artikel 10a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (EUT L 59, 27.2.2019, s. 8).
(25) Kommissionens förordning (EU) nr 601/2012 av den 21 juni 2012 om övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (EUT L 181, 12.7.2012, s. 30).
(*) Endast relevant för produkter som använder spraytorkat pulver som råvara.
(26) Processavfall ska anses utgöra slam/torrsubstans från krossning, beredning av massan och glasyren, kasserat material/plattor som gått sönder vid formning, torkning, bränning, måttjustering och ytbehandling samt rester från avgasreningssystem, såsom separerat damm, separerad aska, rester från gastvättning samt flisor från överlappande absorberande bäddmaterial.
(27) Enligt artikel 15.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.
(28) Baserat på ursprungsgarantier med oberoende tredjepartskontroll av ytterligare krav enligt artikel 19 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).
(29) Förnybara energikällor anges enligt artikel 19.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82) och punkt 5 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (omarbetning) (EUT L 158, 14.6.2019, s. 125).
(30) https://eplca.jrc.ec.europa.eu/permalink/PEF_method.pdf
22.3.2021 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 99/75 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/477
av den 18 mars 2021
om godkännande av ändringar av de nationella program för bekämpning av salmonella hos vissa levande djur och djurprodukter som lagts fram av Finland och Sverige
[delgivet med nr C(2021) 1672]
(Endast de finska och svenska texterna är giltiga)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (1), särskilt artikel 6.3, och
av följande skäl:
(1) |
Det operativa program för bekämpning av salmonella hos vissa levande djur och i animaliska produkter som lagts fram av Finland och som omfattar bland annat nötkreatur och svin för avel, produktion och slakt samt nötkött, svinkött och fjäderfäkött godkändes genom kommissionens beslut 94/968/EG (2). |
(2) |
Det handlingsprogram för salmonellakontroll för vissa levande djur och djurprodukter som lagts fram av Sverige och som omfattar bland annat nötkreatur och svin för avel, produktion och slakt, nöt- och griskött godkändes genom kommissionens beslut 95/50/EG (3). |
(3) |
Det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som lagts fram av Finland godkändes genom kommissionens beslut 2006/759/EG (4), det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av värphöns av Gallus gallus som lagts fram av Finland godkändes genom kommissionens beslut 2007/848/EG (5), det nationella program för bekämpning av salmonella hos flockar av slaktkycklingar av Gallus gallus som lagts fram av Finland godkändes genom kommissionens beslut 2008/815/EG (6) och det nationella program för bekämpning av salmonella hos kalkoner som lagts fram av Finland godkändes genom kommissionens beslut 2009/771/EG (7). |
(4) |
Ändringar av det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som överlämnats av Finland godkändes genom kommissionens beslut 2007/849/EG (8). |
(5) |
Den 10 mars 2020 lade Finland för kommissionens godkännande fram ändringar av sitt operativa program för bekämpning av salmonella hos vissa levande djur och i animaliska produkter vad gäller nöt- och svinkött, fjäderfäkött samt nötkreatur och svin för avel, produktion och slakt samt ändringar av sitt nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av värphöns av Gallus gallus, hos avelsflockar av värphöns av Gallus gallus, hos flockar av slaktkycklingar av Gallus gallus och hos kalkoner. |
(6) |
Den 26 november 2019 lade Sverige för kommissionens godkännande fram ändringar av sitt handlingsprogram för salmonellakontroll för vissa levande djur och djurprodukter vad gäller nöt- och griskött samt nötkreatur och svin för avel, produktion eller slakt. |
(7) |
De föreslagna ändringarna av programmen lades fram för medlemsstaterna vid mötet i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 10 december 2020. Utvecklingen av situationen i Finland och Sverige har beaktats och kraven i förordning (EG) nr 2160/2003 är uppfyllda. |
(8) |
De föreslagna ändringarna bör därför godkännas. |
(9) |
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De ändringar vad gäller nöt-, svin- och fjäderfäkött samt nötkreatur och svin för avel, produktion och slakt som Finland lade fram den 10 mars 2020 av sitt operativa program för bekämpning av salmonella hos vissa levande djur och i animaliska produkter, godkänt genom kommissionens beslut 94/968/EG, godkänns.
Artikel 2
De ändringar vad gäller nöt- och svinkött samt nötkreatur och svin för avel, produktion och slakt som Sverige lade fram den 26 november 2019 av sitt handlingsprogram för salmonellakontroll för vissa levande djur och djurprodukter, godkänt genom kommissionens beslut 95/50/EG, godkänns.
Artikel 3
De ändringar som Finland lade fram den 10 mars 2020 av sitt nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus, godkänt genom beslut 2006/759/EG, godkänns.
Artikel 4
De ändringar som Finland lade fram den 10 mars 2020 av sitt nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av värphöns av Gallus gallus, godkänt genom beslut 2007/848/EG, godkänns.
Artikel 5
De ändringar som Finland lade fram den 10 mars 2020 av sitt nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av slaktkycklingar av Gallus gallus, godkänt genom beslut 2008/815/EG, godkänns.
Artikel 6
De ändringar som Finland lade fram den 10 mars 2020 av sitt nationella program för bekämpning av salmonella hos kalkoner, godkänt genom kommissionens beslut 2009/771/EG, godkänns.
Artikel 7
Detta beslut riktar sig till Republiken Finland och Konungariket Sverige.
Utfärdat i Bryssel den 18 mars 2021.
På kommissionens vägnar
Stella KYRIAKIDES
Ledamot av kommissionen
(1) EUT L 325, 12.12.2003, s. 1.
(2) Kommissionens beslut 94/968/EG av den 28 december 1994 om godkännande av Finlands operativa program för bekämpning av salmonella hos vissa levande djur och i animaliska produkter (EGT L 371, 31.12.1994, s. 36).
(3) Kommissionens beslut 95/50/EG av den 23 februari 1995 om godkännande av det handlingsprogram för den salmonellakontroll för vissa levande djur och djurprodukter som lagts fram av Sverige (EGT L 53, 9.3.1995, s. 31).
(4) Kommissionens beslut 2006/759/EG av den 8 november 2006 om godkännande av vissa nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus (EUT L 311, 10.11.2006, s. 46).
(5) Kommissionens beslut 2007/848/EG av den 11 december 2007 om godkännande av vissa nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av värphöns av Gallus gallus (EUT L 333, 19.12.2007, s. 83).
(6) Kommissionens beslut 2008/815/EG av den 20 oktober 2008 om godkännande av vissa nationella program för bekämpning av salmonella hos flockar av slaktkycklingar av Gallus gallus (EUT L 283, 28.10.2008, s. 43).
(7) Kommissionens beslut 2009/771/EG av den 20 oktober 2009 om godkännande av vissa nationella program för bekämpning av salmonella hos kalkoner (EUT L 275, 21.10.2009, s. 28).
(8) Kommissionens beslut 2007/849/EG av den 12 december 2007 om godkännande av ändringar av det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som överlämnats av Finland (EUT L 333, 19.12.2007, s. 85)