ISSN 1977-0820 doi:10.3000/19770820.L_2013.060.swe |
||
Europeiska unionens officiella tidning |
L 60 |
|
![]() |
||
Svensk utgåva |
Lagstiftning |
femtiosjätte årgången |
|
|
II Icke-lagstiftningsakter |
|
|
|
BESLUT |
|
|
|
2013/106/EU |
|
|
* |
||
Protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget |
|
|
Rättelser |
|
|
* |
|
|
|
(1) Text av betydelse för EES |
SV |
De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid. Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
I Lagstiftningsakter
FÖRORDNINGAR
2.3.2013 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 60/1 |
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 167/2013
av den 5 februari 2013
om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1) |
För att främja den inre marknaden upprättades ett heltäckande system för unionens typgodkännande av traktorer och släpfordon och utbytbar dragen utrustning till traktorer genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon (3). |
(2) |
För den inre marknadens utveckling och funktion är det lämpligt att ersätta medlemsstaternas system för godkännande med ett förfarande för typgodkännande på unionsnivå som bygger på principen om fullständig harmonisering, samtidigt som kostnadseffektiviteten vederbörligen beaktas och de små och medelstora företagen uppmärksammas särskilt. |
(3) |
På Europaparlamentets begäran och i syfte att förenkla och påskynda antagandet av lagstiftning om typgodkännande har en ny regleringsmodell införts i unionens lagstiftning om typgodkännande av fordon, i enlighet med vilken lagstiftaren genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet endast fastställer grundläggande regler och principer, och kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter om närmare tekniska krav. Beträffande materiella krav bör det därför i denna förordning endast föreskrivas grundläggande bestämmelser om funktionssäkerhet, arbetarskydd och miljöprestanda, medan kommissionen ges befogenhet att fastställa tekniska bestämmelser i delegerade akter. |
(4) |
Kraven i denna förordning överensstämmer med principerna i kommissionens meddelande av den 5 juni 2002 med titeln ”Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning”. |
(5) |
Det är särskilt viktigt att framtida åtgärder som föreslås på grundval av denna förordning eller förfaranden som genomförs för dess tillämpning överensstämmer med de principer som upprepades i den rapport som offentliggjordes av kommissionen 2006 ”CARS 21: Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk för tjugohundratalet” (nedan kallad CARS 21). För att förbättra och förenkla lagstiftningen och förhindra att undvika ständiga uppdateringar av befintlig unionslagstiftning med avseende på tekniska anvisningar bör det i denna förordning hänvisas till gällande internationella standarder och föreskrifter som är tillgängliga för allmänheten utan att dessa behöver återges i unionens rättsliga ram. |
(6) |
Eftersom varken Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG av den 16 december 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (4) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG av den 17 maj 2006 om maskiner (5) eller denna förordning förskriver krav på utformning och konstruktion som garanterar självgående mobila maskiner som inte är avsedda för transporter på väg men som i synnerhet är avsedda för användning inom jord- och skogsbruk, bör kommissionen utvärdera behovet av en harmonisering av medlemsstaternas lagstiftningar på det området för att kunna överväga att lägga fram förslag till en lagstiftningsåtgärd i syfte att garantera en hög säkerhetsnivå, med beaktande av befintlig unionslagstiftning. |
(7) |
Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av åtgärder som vidtas på nationell nivå eller unionsnivå och som rör användning av jordbruks- och skogsbruksfordon på väg, såsom särskilda körkortskrav, begränsningar av högsta tillåtna hastighet eller åtgärder som reglerar tillträde till vissa vägar. |
(8) |
I direktiv 2003/37/EG begränsades inledningsvis den obligatoriska tillämpningen av EG:s system för typgodkännande av komplett fordon till fordonskategorierna T1, T2 och T3 och det innehöll inte heller alla erforderliga krav för ansökan om EG-typgodkännande av komplett fordon på frivillig basis i andra kategorier. För att den inre marknaden ska färdigställas och fungera korrekt bör tillverkare enligt denna förordning ha möjlighet att på frivillig basis ansöka om EU-typgodkännande av komplett fordon för alla kategorier som omfattas av denna förordning, vilket gör det möjligt för dem att utnyttja fördelarna med den inre marknaden med hjälp av EU-typgodkännandet. |
(9) |
Direktiv 2003/37/EG föreskrev att alla terränghjulingar och terrängvagnar skulle kunna ses som traktorer i samband med EG-typgodkännande av komplett fordon. Dessa typer av fordon bör därför också omfattas av denna förordning, under förutsättning att respektive fordonstyp faller inom en fordonskategori som avses i denna förordning och uppfyller samtliga krav i denna förordning. |
(10) |
De nationella myndigheternas skyldigheter, som fastställs i bestämmelserna om marknadstillsyn i denna förordning, är mer specifika än motsvarande bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter (6). |
(11) |
För att säkerställa en hög nivå på funktionssäkerhet, arbetarskydd och miljöskydd bör de tekniska krav och miljöstandarder som är tillämpliga på fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter med avseende på typgodkännande harmoniseras. |
(12) |
Det är lämpligt att fastställa principen att fordon måste utformas, konstrueras och monteras så att skaderisken för fordonets förare och passagerare och övriga trafikanter minimeras. I det syftet krävs att tillverkarna ser till att fordonen uppfyller de relevanta krav som fastställs i denna förordning. Dessa bestämmelser bör omfatta, men inte begränsas till, krav för fordonets strukturella integritet, system som underlättar förarens kontroll av fordonet, system som förser föraren med insyn i och information om fordonets läge och omgivning, fordonets belysningssystem, system för skydd av förare och passagerare, fordonets yttre och tillbehör, fordonets vikt och mått samt fordonets däck. |
(13) |
För att se till att förfarandet för kontroll av produktionsöverensstämmelse, som är en av hörnstenarna i EU:s system för typgodkännande, har genomförts och fungerar korrekt, bör tillverkare kontrolleras regelbundet av en behörig myndighet eller av en teknisk tjänst med lämpliga kvalifikationer som utnämns för detta ändamål. |
(14) |
I vissa begränsade fall är det lämpligt att tillåta ett nationellt typgodkännandeförfarande för fordon i små serier. Detta bör dock begränsas till ett mycket litet antal fordon. Därför är det nödvändigt att exakt definiera begreppet små serier i fråga om antalet fordon som ska tillverkas. |
(15) |
Det främsta målet med unionslagstiftningen om godkännande av fordon är att se till att nya fordon, komponenter och separata tekniska enheter som släpps ut på marknaden uppfyller höga krav i fråga om säkerhet och miljöskydd. Det målet bör inte äventyras av att vissa delar eller viss utrustning monteras efter det att fordonen har släppts ut på marknaden eller tagits i bruk. Lämpliga åtgärder bör därför vidtas för att se till att delar eller utrustning som kan monteras på fordon och som avsevärt kan försämra funktionen hos system som är nödvändiga när det gäller säkerhet eller miljöskydd, kontrolleras av en godkännandemyndighet innan de släpps ut på marknaden. De åtgärderna bör bestå av tekniska föreskrifter om de krav som dessa delar eller utrustningar måste uppfylla. |
(16) |
Sådana åtgärder bör enbart gälla ett begränsat antal delar och utrustning, som kommissionen bör ange i en förteckning i en genomförandeakt efter samråd med de berörda parterna. Åtgärderna bör garantera att delarna eller utrustningen i fråga inte försämrar fordonets säkerhet eller miljöprestanda samtidigt som konkurrensen på eftermarknaden i möjligaste mån upprätthålls. |
(17) |
Unionen är avtalsslutande part i FN:s ekonomiska kommission för Europa och dess överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (nedan kallad 1958 års reviderade överenskommelse) (7). För att förenkla typgodkännandelagstiftningen i överensstämmelse med rekommendationerna i CARS 21 är det lämpligt att upphäva alla särdirektiv, utan att sänka skyddsnivån. De krav som fastställs i dessa direktiv bör överföras till denna förordning eller de delegerade akter som antas enligt denna förordning och bör när det är lämpligt ersättas med hänvisningar till motsvarande Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas föreskrifter (nedan kallade FN/ECE-föreskrifter) som unionen har röstat för eller som unionen har anslutit sig till och som bifogats den reviderade överenskommelsen av 1958. För att minska den administrativa börda som typgodkännandeförfarandet innebär bör fordonstillverkare, när det är lämpligt, tillåtas att ansöka om typgodkännande enligt denna förordning direkt genom att inhämta godkännande enligt de tillämpliga FN/ECE-föreskrifter som avses i bilaga I eller de delegerade akter som antas enligt denna förordning. |
(18) |
Därför bör FN/ECE-föreskrifter och ändringar av dem som unionen röstar för enligt beslut 97/836/EG införlivas med EU:s lagstiftning om typgodkännande. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta nödvändiga ändringar av bilaga I till denna förordning eller de delegerade akter som antas enligt denna förordning. |
(19) |
Alternativt skulle hänvisningar till koder utfärdade av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) eller till standarder från CEN/Cenelec eller ISO som är direkt tillgängliga för allmänheten och som det hänvisas till, införas i de delegerade akterna. |
(20) |
Det är viktigt att tillverkarna ger fordonsägarna relevant information så att felanvändning av säkerhetsanordningar undviks. |
(21) |
För att tillverkare av komponenter eller separata tekniska enheter ska kunna ansöka om EU-typgodkännande av komponenter eller separata tekniska enheter eller om tillstånd för delar eller utrustning, är det också viktigt att de tillverkarna har tillgång till vissa uppgifter som endast fordonstillverkaren kan lämna, såsom teknisk information, inklusive ritningar, som krävs för att utveckla delar för eftermarknaden. |
(22) |
För att förbättra den inre marknadens funktion, särskilt när det gäller fri rörlighet för varor, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster, krävs icke-diskriminerande tillgång till reparationsinformation om fordonen genom ett standardiserat format för att få fram teknisk information, samt en effektiv konkurrens på marknaden för tjänster som avser information om reparation och underhåll av fordon. En stor del av denna information gäller system för omborddiagnos och deras samverkan med andra system i fordonet. Det är lämpligt att fastställa tekniska specifikationer som tillverkarnas webbplatser bör följa liksom riktade åtgärder som säkerställer rimlig tillgänglighet för små och medelstora företag. |
(23) |
Fordonstillverkare bör också tillåtas fullgöra sina skyldigheter att ge tillgång till reparations- och underhållsinformation rörande de protokoll för kommunikationen mellan traktorer och dragen eller monterad utrustning som fastställs i ISO 11783, genom att på tillverkarens webbplats tillhandahålla en länk till en webbplats som upprättas av flera tillverkare eller tillverkarkonsortier gemensamt. |
(24) |
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (8). |
(25) |
I syfte att komplettera denna förordning med närmare tekniska krav bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på funktionssäkerhet, konstruktionskrav, miljö- och framdrivningsprestanda, tillgång till information om reparation och underhåll samt utnämning av och särskilda uppgifter för de tekniska tjänsterna, som komplement eller ändring av vissa icke-väsentliga delar av denna förordning. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
(26) |
Medlemsstaterna bör fastställa regler om sanktioner för överträdelser av denna förordning och de delegerade akter eller genomförandeakter som antas enligt denna förordning och säkerställa att dessa tillämpas. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
(27) |
Denna förordning hindrar inte medlemsstaterna från att fortsätta att tillämpa sina respektive individuella system för godkännande, men kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av dessa nationella system, utifrån den information som tillhandahålls av medlemsstaterna, i syfte att överväga om man bör lägga fram ett lagstiftningsförslag om en harmonisering på unionsnivå av systemet för enskilt godkännande. |
(28) |
Till följd av tillämpningen av det nya system som införs genom denna förordning bör följande direktiv upphävas:
|
(29) |
Det är viktigt för alla berörda parter att skapa en tydlig förståelse för sambandet mellan denna förordning och direktiv 2006/42/EG för att undvika överlappning och tydligt klargöra vilka krav en viss produkt behöver uppfylla. |
(30) |
Eftersom målen med denna förordning, nämligen att fastställa harmoniserade bestämmelser om administrativa och tekniska krav för typgodkännande av och för marknadstillsyn för jordbruks- och skogsbruksfordon, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av deras omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER
Artikel 1
Syfte
1. I denna förordning fastställs administrativa och tekniska krav för typgodkännande av alla nya fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter som avses i artikel 2.1.
Denna förordning är inte tillämplig på godkännande av enskilda fordon. De medlemsstater som beviljar sådana enskilda godkännanden ska emellertid godta varje typgodkännande av fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter som beviljats enligt denna förordning i stället för enligt de tillämpliga nationella bestämmelserna.
2. I denna förordning fastställs krav för marknadstillsyn över fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter som omfattas av godkännande i enlighet med denna förordning. I denna förordning fastställs även kraven för marknadstillsyn över delar och utrustning för sådana fordon.
3. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av lagstiftning om trafiksäkerhet.
Artikel 2
Tillämpningsområde
1. Denna förordning ska tillämpas på de jordbruks- och skogsbruksfordon som avses i artikel 4 och som är konstruerade och tillverkade i en eller flera etapper, samt på system, komponenter och separata tekniska enheter liksom delar och utrustning som konstruerats och tillverkats för sådana fordon.
Denna förordning ska särskilt tillämpas på följande fordon:
a) |
Traktorer (kategorierna T och C). |
b) |
Släpfordon (kategori R). |
c) |
Utbytbar dragen utrustning (kategori S). |
2. Denna förordning ska inte tillämpas på utbytbara maskiner som helt och hållet lyfts från marken eller som inte kan röra sig runt en vertikal axel när fordonet som de är kopplade till kör på väg.
3. För följande fordon får tillverkaren välja att ansöka om godkännande enligt denna förordning eller att uppfylla de tillämpliga nationella kraven:
a) |
Släpfordon (kategori R) och utbytbar dragen utrustning (kategori S). |
b) |
Bandtraktorer (kategori C). |
c) |
Hjultraktorer för särskilda ändamål (kategorierna T4.1 och T4.2). |
Artikel 3
Definitioner
I denna förordning och i de akter som förtecknas i bilaga I gäller följande definitioner, om inte annat föreskrivs i dessa:
1. typgodkännande: förfarande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven.
2. typgodkännande av komplett fordon: typgodkännande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att ett icke färdigbyggt fordon, ett komplett fordon eller ett etappvis färdigbyggt fordon uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven.
3. typgodkännande av system: typgodkännande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att ett system monterat i ett fordon av en viss typ uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven.
4. typgodkännande av komponent: typgodkännande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att en från ett fordon fristående komponent uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven.
5. typgodkännande av separat teknisk enhet: typgodkännande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att en separat teknisk enhet uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven med avseende på en eller flera angivna fordonstyper.
6. nationellt typgodkännande: förfarande för typgodkännande som fastställs i en medlemsstats nationella rätt, varvid godkännandet endast gäller på den medlemsstatens territorium.
7. EU-typgodkännande: förfarande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven i denna förordning.
8. traktor: jordbruks- eller skogsbruksfordon med hjul eller band, och med motor, som har minst två axlar, som är konstruerat för en högsta hastighet om lägst 6 km/tim, vars främsta funktion är som dragfordon och som konstruerats särskilt för att dra, skjuta, frakta eller driva viss utbytbar utrustning avsedd att användas inom jord- eller skogsbruk, eller för att dra släpvagnar eller utrustning för användning inom jord- och skogsbruk. Traktorn kan utrustas för transport av last i jordbruks- eller skogsbrukssammanhang och/eller med ett eller flera passagerarsäten.
9. släpfordon: varje jordbruks- eller skogsbruksfordon som främst är avsett att dras av en traktor och som är avsett att i huvudsak bära last eller behandla material och vars förhållande mellan fordonets högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last och dess vikt i olastat skick är lika med eller större än 3,0.
10. utbytbar dragen utrustning: fordon som används i jordbruk eller skogsbruk och som är konstruerat för att dras av en traktor, förändrar eller kompletterar dennas funktioner, permanent inkorporerar ett redskap eller är konstruerat för att behandla material, och som kan inbegripa en lastplattform konstruerad och tillverkad för att ta emot alla verktyg och anordningar som behövs för de ändamålen och tillfälligt lagra material som framställs eller krävs under arbetet, och vars förhållande mellan fordonets högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last och dess vikt i olastat skick är mindre än 3,0.
11. fordon: traktorer, släpfordon eller utbytbar dragen utrustning enligt definitionerna i punkterna 8, 9 och 10.
12. grundfordon: fordon som används under den inledande etappen av ett etappvist typgodkännande.
13. icke färdigbyggt fordon: fordon som måste genomgå åtminstone ytterligare en etapp i tillverkningsprocessen för att uppfylla de tillämpliga tekniska kraven i denna förordning.
14. etappvis färdigbyggt fordon: fordon som, efter att ha typgodkänts etappvis, uppfyller de tillämpliga tekniska kraven i denna förordning.
15. färdigbyggt fordon: fordon som inte behöver kompletteras för att uppfylla de tillämpliga tekniska kraven i denna förordning.
16. fordon i slutserier: fordon i lager som inte kan tillhandahållas på marknaden eller som inte längre kan tillhandahållas på marknaden, registreras eller tas i bruk eftersom nya tekniska krav har trätt i kraft enligt vilka fordonet inte har godkänts.
17. system: sammansättning av anordningar som är kombinerade för att utföra en eller flera specifika funktioner i ett fordon och som omfattas av kraven i denna förordning eller någon av de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning.
18. komponent: anordning som omfattas av kraven i denna förordning eller någon av de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning, som är avsedd att vara en del av ett fordon som kan typgodkännas oberoende av ett fordon i enlighet med denna förordning och de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning, förutsatt att dessa akter uttryckligen tillåter detta.
19. separat teknisk enhet: anordning som omfattas av kraven i denna förordning eller någon av de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning och som är avsedd att vara en del av ett fordon som kan typgodkännas separat, dock endast i förbindelse med en eller flera specificerade fordonstyper, förutsatt att dessa akter uttryckligen tillåter detta.
20. delar: varor som används för montering av ett fordon samt reservdelar.
21. utrustning: alla andra varor än delar som kan läggas till eller installeras på ett fordon.
22. originaldelar eller originalutrustning: delar eller utrustning som tillverkats enligt fordonstillverkarens specifikationer och produktionsstandarder för framställning av delar för montering av fordonet i fråga; detta innefattar delar eller utrustning som tillverkas på samma produktionslinje som dessa delar eller denna utrustning; om inte motsatsen bevisas förutsätts det att delar eller utrustning utgör originaldelar om tillverkaren intygar att delarna eller utrustningen är av samma kvalitet som de komponenter som används för montering av fordonet och att de har tillverkats i enlighet med fordonstillverkarens specifikationer och produktionsstandarder.
23. reservdelar: varor som ska installeras i eller på ett fordon för att ersätta originaldelar av det fordonet, inbegripet varor som smörjmedel som är nödvändiga för användningen av fordonet, dock inte bränsle.
24. funktionssäkerhet: frånvaro av oacceptabla risker för kroppsskada eller försämring av människors hälsa eller skada på egendom till följd av faror som orsakas av felfungerande mekaniska, hydrauliska, pneumatiska, elektriska eller elektroniska system, komponenter eller separata tekniska enheter.
25. tillverkare: en fysisk eller juridisk person som är ansvarig inför godkännandemyndigheten för alla aspekter av typgodkännande- eller tillståndsförfarandet, för att säkerställa produktionsöverensstämmelsen och som också är ansvarig för marknadstillsynsfrågor för de producerade fordonen, systemen, komponenterna och separata tekniska enheterna, oavsett om den fysiska eller juridiska personen är direkt involverad i alla led av utformningen och konstruktionen av det fordon, det system, den komponent eller den separata tekniska enhet som godkännandeförfarandet avser.
26. tillverkarens ombud: en fysisk eller juridisk person som är etablerad i unionen och som är vederbörligen utnämnd av tillverkaren att företräda tillverkaren inför godkännandemyndigheten eller marknadstillsynsmyndigheten och handla för tillverkarens räkning i frågor som omfattas av denna förordning.
27. godkännandemyndighet: myndighet i en medlemsstat som inrättats eller utnämnts av medlemsstaten, och anmälts av medlemsstaten till kommissionen, och som har behörighet att handlägga dels samtliga led i förfarandet för godkännande av en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet, dels tillståndsförfarandet, och som även har behörighet att utfärda och, i förekommande fall, återkalla eller vägra att utfärda intyg om godkännande, att fungera som kontaktpunkt med godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater, att utnämna de tekniska tjänsterna och att se till att tillverkaren uppfyller sina skyldigheter när det gäller produktionsöverensstämmelse.
28. teknisk tjänst: organisation eller organ som har utnämnts av en medlemsstats godkännandemyndighet för att som kontrollaboratorium utföra provning eller för att som organ för bedömning av överensstämmelse utföra inledande bedömningar och andra provningar eller inspektioner för godkännandemyndighetens räkning. Godkännandemyndigheten kan även själv utöva dessa funktioner.
29. självprovning: provning i egna anläggningar, registrering av provningsresultat och inlämnande av en rapport, inklusive slutsatser, till godkännandemyndigheten av en tillverkare som utnämnts till teknisk tjänst för att kontrollera att vissa krav har följts.
30. virtuell provningsmetod: datorsimulationer, inklusive beräkningar, som visar om ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet uppfyller de tekniska kraven i en delegerad akt som har antagits enligt artikel 27.6, utan att det krävs att ett fysiskt fordon, ett fysiskt system, en fysisk komponent eller en fysisk separat teknisk enhet används.
31. typgodkännandeintyg: handling genom vilken godkännandemyndigheten officiellt intygar att en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet är godkänd.
32. EU-typgodkännandeintyg: intyg enligt mallen i den genomförandeakt som antas enligt denna förordning eller meddelandeformuläret i tillämpliga FN/ECE-föreskrifter som avses i denna förordning eller i delegerade akter som antas enligt denna förordning.
33. intyg om överensstämmelse: handling utfärdad av tillverkaren, som intygar att det tillverkade fordonet överensstämmer med den godkända fordonstypen.
34. system för omborddiagnos eller OBD-system: system med förmåga att identifiera det sannolika felstället med hjälp av felkoder som lagrats i ett datorminne.
35. information om reparation och underhåll av fordon: all information som krävs för diagnos, underhåll, kontroll, periodisk övervakning, reparation, omprogrammering eller återställning av originaldata när det gäller fordonet, och som tillverkarna tillhandahåller sina auktoriserade återförsäljare eller verkstäder, inklusive alla senare ändringar och tillägg till denna information; den informationen inbegriper all information som krävs för att montera delar och utrustning på fordon.
36. oberoende aktör: andra företag än auktoriserade återförsäljare och verkstäder som direkt eller indirekt är delaktiga i reparation och underhåll av motorfordon, särskilt verkstäder, tillverkare eller återförsäljare av utrustning för reparation, verktyg eller reservdelar, utgivare av teknisk information, bilklubbar, vägassistansaktörer, aktörer som erbjuder kontroll och provningstjänster och aktörer som erbjuder utbildning för installatörer, tillverkare och verkstäder av utrustning för fordon som drivs med alternativa bränslen.
37. nytt fordon: fordon som aldrig tidigare har varit registrerat eller tagits i bruk.
38. registrering: administrativt tillstånd för ett fordon att tas i bruk, även för vägtrafik, innefattande identifiering av fordonet och tilldelning av ett serienummer, som kallas registreringsnummer, oavsett om tillståndet är permanent, tillfälligt eller giltigt för en kort tid.
39. utsläppande på marknaden: det första tillhandahållandet i unionen av ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning.
40. ibruktagande: den första användningen för avsett ändamål i unionen av ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning.
41. importör: varje fysisk eller juridisk person som är etablerad i unionen och som släpper ut ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning från ett tredjeland.
42. distributör: varje fysisk eller juridisk person i leveranskedjan, utom tillverkaren eller importören, som tillhandahåller ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning på marknaden.
43. ekonomisk aktör: tillverkaren, tillverkarens ombud, importören eller distributören.
44. marknadstillsyn: den verksamhet som bedrivs och de åtgärder som vidtas av nationella myndigheter för att se till att fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som tillhandahålls på marknaden uppfyller de krav som fastställs i relevant unionslagstiftning om harmonisering och inte äventyrar hälsa, säkerhet eller andra aspekter av skyddet av allmänintresset.
45. marknadstillsynsmyndighet: en myndighet i en medlemsstat som ansvarar för att genomföra marknadstillsyn på sitt territorium.
46. nationell myndighet: godkännandemyndighet eller annan myndighet som arbetar med och ansvarar för marknadstillsyn, gränskontroll eller registrering i en medlemsstat med avseende på fordon, system, komponenter, separata tekniska enheter, delar eller utrustning.
47. tillhandahållande på marknaden: varje form av tillhandahållande av ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning på marknaden för distribution eller användning inom ramen för en verksamhet av kommersiell natur, antingen mot betalning eller kostnadsfritt.
48. fordonstyp: grupp av fordon, inklusive varianter och versioner av samma kategori som åtminstone inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som
— |
kategori, |
— |
tillverkare, |
— |
tillverkarens typbeteckning, |
— |
väsentliga konstruktions- och formgivningsegenskaper, |
— |
bjälkchassi/chassi med sidobalkar/midjechassi (uppenbara och grundläggande skillnader), |
— |
för kategori T: axlar (antal) eller för kategori C: axlar/band (antal), |
— |
för fordon som byggs i etapper: tillverkaren av och typen på fordonet i det föregående skedet. |
49. variant: fordon av samma typ som åtminstone inte skiljer sig åt i följande avseenden:
a) |
För traktorer:
|
b) |
För släpfordon eller utbytbar dragen utrustning:
|
50. hybridfordon: motorfordon som för sin framdrivning är försedd med minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem (på fordonet).
51. hybridelfordon: fordon som för sin mekaniska framdrivning hämtar energi från de båda följande i fordonet placerade källorna för lagrad energi/effekt:
a) |
ett förbränningsbart bränsle, |
b) |
ett batteri, kondensator eller svänghjul/generator eller annan lagringsanordning för elektrisk energi eller effekt. |
Denna definition inbegriper fordon som hämtar energi från förbränningsbart bränsle enbart för att ladda upp anordningen för lagring av elektrisk energi/effekt.
52. fordon med endast eldrift: fordon som drivs med ett system som består av en eller flera anordningar för lagring av elenergi, en eller flera anordningar för konditionering av eleffekt och en eller flera elapparater som omvandlar lagrad elenergi till den mekaniska energi som för fordonets drift avges vid hjulen.
53. version av en variant: fordon som består av en kombination av objekt som visas i det informationsmaterial som avses i artikel 24.10.
Hänvisningar i denna förordning till krav, förfaranden eller arrangemang som föreskrivs i denna förordning ska tolkas som hänvisningar till krav, förfaranden eller arrangemang som föreskrivs i denna förordning och i delegerade akter och genomförandeakter som antas enligt denna förordning.
Artikel 4
Fordonskategorier
I denna förordning ska följande fordonskategorier gälla:
1. kategori T: alla traktorer med hjul. Varje hjultraktorskategori enligt punkterna 2–8 är markerad på slutet med bokstäverna ”a” eller ”b”, som anger vilken hastighet traktorn konstruerats för:
a) |
”a” för hjultraktorer konstruerade för en hastighet på högst 40 km/tim, |
b) |
”b” för hjultraktorer konstruerade för en hastighet på mer än 40 km/tim. |
2. kategori T1: hjultraktorer, vars minsta spårvidd på den av axlarna som är närmast föraren inte understiger 1 150 mm, vars vikt i olastat och körklart skick överstiger 600 kg och vars markfrigång inte överstiger 1 000 mm.
3. kategori T2: hjultraktorer vars minsta spårvidd understiger 1 150 mm, vars vikt i olastat och körklart skick överstiger 600 kg och vars markfrigång inte överstiger 600 mm, om höjden för traktorns tyngdpunkt (mätt från marken) delat med medelvärdet för axlarnas minsta spårvidd är större än 0,90 ska den konstruktionsmässiga högsta hastigheten begränsas till 30 km/tim.
4. kategori T3: hjultraktorer, vars vikt i olastat och körklart skick är högst 600 kg.
5. kategori T4: hjultraktorer för särskilda ändamål.
6. kategori T4.1 (traktorer med hög markfrigång): traktorer som konstruerats för arbete i högväxande odlingar, såsom vinodlingar. De kännetecknas av att deras chassi eller en del av det är upphöjt, vilket gör att de kan köra parallellt med odlingens rader med höger- och vänsterhjulen på var sin sida om en eller flera linjer. De är konstruerade för att bära eller driva redskap som kan monteras framme på traktorn, mellan dess axlar, bak eller på en plattform. När traktorn är i arbetsläge är dess markfrigång högre än 1 000 mm, mätt vinkelrätt i förhållande till odlingsraderna. När höjden för traktorns tyngdpunkt mätt från marken, vid användning av däck av normal storlek, delat med medelvärdet för axlarnas minsta spårvidd är större än 0,90 begränsas emellertid den konstruktionsmässiga högsta hastigheten till 30 km/tim.
7. kategori T4.2 (extra breda traktorer): traktorer som kännetecknas av sina stora mått och som är särskilt avsedda för arbete på stora jordbruksarealer.
8. kategori T4.3 (traktorer med låg markfrigång): fyrhjulsdrivna traktorer vars utbytbara utrustning är avsedd för jord- eller skogsbruk och som kännetecknas av en stödram, med ett eller flera kraftuttag, med en högsta tekniskt tillåtna vikt på inte mer än 10 ton, och där förhållandet mellan denna vikt och högsta vikt i olastat, körklart skick är mindre än 2,5 och tyngdpunktens höjd uppmätt i förhållande till marken vid användning av däck med normal storlek är mindre än 850 mm.
9. kategori C: bandtraktorer som drivs med ändlösa band eller en kombination av hjul och ändlösa band, vars underkategorier definieras analogt med kategori T.
10. kategori R: släpfordon. Varje släpvagnskategori enligt punkterna 11–14 är markerad på slutet med bokstäverna ”a” eller ”b”, som anger vilken hastighet släpvagnen konstruerats för:
a) |
”a” för släpvagnar som konstruerats för en hastighet på högst 40 km/tim, |
b) |
”b” för släpvagnar som konstruerats för en hastighet på mer än 40 km/tim. |
11. kategori R1: släpfordon vilkas högsta tekniskt tillåtna totalvikt per axel inte överstiger 1 500 kg.
12. kategori R2: släpfordon vilkas högsta tekniskt tillåtna totalvikt per axel överstiger 1 500 kg men inte 3 500 kg.
13. kategori R3: släpfordon vilkas högsta tekniskt tillåtna totalvikt per axel överstiger 3 500 kg men inte 21 000 kg.
14. kategori R4: släpfordon vilkas högsta tekniskt tillåtna totalvikt per axel överstiger 21 000 kg.
15. kategori S: utbytbar dragen utrustning.
Varje kategori av utbytbar dragen utrustning är markerad på slutet med bokstäverna ”a” eller ”b”, som anger vilken hastighet den konstruerats för:
a) |
”a” för utbytbar dragen utrustning som konstruerats för en hastighet på högst 40 km/tim, |
b) |
”b” för utbytbar dragen utrustning som konstruerats för en hastighet på mer än 40 km/tim. |
16. kategori S1: utbytbar dragen utrustning vars högsta tekniskt tillåtna totalvikt per axel inte överstiger 3 500 kg.
17. kategori S2: utbytbar dragen utrustning vars högsta tekniskt tillåtna totalvikt per axel överstiger 3 500 kg.
KAPITEL II
ALLMÄNNA SKYLDIGHETER
Artikel 5
Medlemsstaternas skyldigheter
1. Medlemsstaterna ska inrätta eller utnämna de godkännandemyndigheter som är behöriga i fråga om godkännanden och de marknadstillsynsmyndigheter som är behöriga i fråga om marknadstillsyn i enlighet med denna förordning. Medlemsstaterna ska anmäla inrättandet och tillsättandet av dessa myndigheter till kommissionen.
Anmälan av godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna ska innehålla myndighetens namn, adress, inklusive elektronisk adress, samt ansvarsområde. Kommissionen ska offentliggöra en förteckning och uppgifter om godkännandemyndigheterna på sin webbplats.
2. Medlemsstaterna ska tillåta utsläppande på marknaden, registrering eller ibruktagande endast av sådana fordon, komponenter och separata tekniska enheter som uppfyller kraven i denna förordning.
3. Medlemsstaterna får inte förbjuda, begränsa eller hindra utsläppande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter av skäl som hänför sig till sådana aspekter av deras konstruktion eller funktion som omfattas av denna förordning om de uppfyller dess krav.
4. Medlemsstaterna ska organisera och utöva marknadstillsyn över och kontroller av fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter som förs in på marknaden i enlighet med kapitel III i förordning (EG) nr 765/2008.
Artikel 6
Godkännandemyndigheternas skyldigheter
1. Godkännandemyndigheterna ska se till att tillverkare som ansöker om typgodkännande uppfyller sina skyldigheter enligt denna förordning.
2. Godkännandemyndigheterna ska godkänna endast sådana fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som uppfyller kraven i denna förordning.
Artikel 7
Marknadstillsynsåtgärder
1. För typgodkända fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter ska marknadstillsynsmyndigheterna i tillräcklig omfattning utföra lämplig dokumentkontroll och därvid beakta etablerade riskbedömningsprinciper samt klagomål och annan information.
Marknadstillsynsmyndigheterna får kräva att de ekonomiska aktörerna tillhandahåller sådan dokumentation och information som dessa myndigheter anser sig behöva för att utföra sin verksamhet.
Om ekonomiska aktörer uppvisar intyg om överensstämmelse ska marknadstillsynsmyndigheterna ta vederbörlig hänsyn till dessa intyg.
2. För delar och annan utrustning som inte omfattas av punkt 1 i denna artikel är artikel 19.1 i förordning (EG) nr 765/2008 tillämplig i sin helhet.
Artikel 8
Tillverkarnas skyldigheter
1. När tillverkarnas fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter släpps ut på marknaden eller tas i bruk ska de se till att de är tillverkade och godkända i enlighet med kraven i denna förordning och i de delegerade akter och genomförandeakter som antagits enligt denna förordning.
2. Vid etappvis typgodkännande ska varje tillverkare ansvara för godkännandet och produktionsöverensstämmelsen för de system, komponenter eller separata tekniska enheter som tillförs under den tillverkningsetapp tillverkaren ansvarar för. En tillverkare som ändrar komponenter eller system som redan har godkänts vid tidigare etapper ska ansvara för godkännandet och produktionsöverensstämmelsen för dessa ändrade komponenter och system.
3. Tillverkare som ändrar ett icke färdigbyggt fordon så att det klassificeras i en annan fordonskategori med följden att lagfästa krav som redan bedömts i en tidigare etapp ändras, ska också ansvara för överensstämmelse med tillämpliga krav för den fordonskategori som det ändrade fordonet klassificeras i.
4. För godkännande av fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som omfattas av denna förordning ska tillverkare som är etablerade utanför unionen utnämna ett enda ombud som är etablerat i unionen för att företräda dem inför godkännandemyndigheten.
5. Tillverkare som är etablerade utanför unionen ska dessutom utnämna ett enda ombud – etablerat i unionen – för frågor som gäller marknadstillsyn, som kan vara samma ombud som avses i punkt 4 eller ytterligare ett ombud.
6. Tillverkarna ska inför godkännandemyndigheten ansvara för samtliga delar av godkännandeförfarandet och för produktionsöverensstämmelsen, oberoende av om de är direkt engagerade i samtliga etapper av tillverkningen av ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet.
7. I enlighet med denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antas enligt denna förordning ska tillverkarna se till att det finns rutiner som säkerställer att serietillverkningen fortsätter att överensstämma med den godkända typen. Ändringar av ett fordons, ett systems, en komponents eller en separat teknisk enhets konstruktion eller egenskaper och ändringar i de krav som ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet intygas överensstämma med ska beaktas i enlighet med kapitel VI.
8. Förutom den obligatoriska märkningen och de typgodkännandemärken som anbringas på fordon, komponenter eller separata tekniska enheter i enlighet med artikel 34 ska tillverkarna även ange sitt namn, registrerade handelsnamn eller registrerade varumärke, den adress i unionen på vilken de kan kontaktas rörande deras fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som tillhandahålls på marknaden, eller, om detta inte är möjligt, på förpackningen eller i en handling som åtföljer komponenten eller den separata tekniska enheten.
9. Tillverkarna ska, så länge de har ansvar för ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet, se till att lagrings- och transportförhållandena inte äventyrar produktens överensstämmelse med kraven i denna förordning.
Artikel 9
Tillverkarnas skyldigheter om deras produkter inte överensstämmer med kraven eller utgör en allvarlig risk
1. Tillverkare som anser eller har skäl att tro att deras fordon, system, komponent eller separata tekniska enhet som har släppts ut på marknaden eller tagits i bruk inte överensstämmer med denna förordning eller delegerade akter och genomförandeakter som antagits enligt denna förordning ska omedelbart vidta de korrigerande åtgärder som krävs för att få fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten att överensstämma med kraven eller dra tillbaka eller återkalla fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten, beroende på vad som är lämpligt.
Tillverkaren ska omgående informera den godkännandemyndighet som beviljade godkännandet och lämna uppgifter om i synnerhet den bristande överensstämmelsen och eventuella korrigerande åtgärder som vidtagits.
2. Om fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen utgör en allvarlig risk ska tillverkaren omedelbart underrätta godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna i de medlemsstater där fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen hade tillhandahållits på marknaden eller tagits i bruk om detta, och lämna uppgifter om i synnerhet den bristande överensstämmelsen och de korrigerande åtgärder som vidtagits.
3. Tillverkarna ska hålla det informationsmaterial som avses i artikel 24.10, och dessutom hålla en kopia av de intyg om överensstämmelse som avses i artikel 33 tillgängliga för godkännandemyndigheten under en period av tio år efter utsläppandet på marknaden av ett fordon, och under en period av fem år efter utsläppandet på marknaden av ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet.
4. Tillverkarna ska på motiverad begäran av en nationell myndighet tillhandahålla denna myndighet, via godkännandemyndigheten, en kopia av EU-typgodkännandeintyget eller det intyg som avses i artikel 46.1 och 46.2 som visar att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten överensstämmer med kraven, på ett språk som lätt kan förstås av den myndigheten. Tillverkare ska samarbeta med den nationella myndigheten i alla åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 765/2008 för att undanröja riskerna med deras fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som har släppts ut på marknaden, registrerats eller tagits i bruk.
Artikel 10
Tillverkarombudens skyldigheter i fråga om marknadstillsyn
Tillverkarens ombud för marknadstillsyn ska utföra de uppgifter som anges i fullmakten från tillverkaren. Den fullmakten ska minst ge ombudet befogenhet att
a) |
ha tillgång till det underlag som avses i artikel 22 och de intyg om överensstämmelse som avses i artikel 33 så att de kan göras tillgängliga för godkännandemyndigheterna under en period av tio år efter utsläppandet på marknaden av ett fordon, och under en period av fem år efter utsläppandet på marknaden av ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet, |
b) |
på motiverad begäran av en godkännandemyndighet ge den myndigheten all information och dokumentation som krävs för att visa att tillverkningen av ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet överensstämmer med kraven, |
c) |
på begäran av godkännande- eller marknadstillsynsmyndigheterna samarbeta med dem om de åtgärder som vidtas för att undanröja den allvarliga risken med de fordon, system, komponenter, separata tekniska enheter, delar eller utrustning som omfattas av fullmakten. |
Artikel 11
Importörernas skyldigheter
1. På marknaden får importörer endast släppa ut överensstämmande fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som antingen har fått EU-typgodkännande eller som uppfyller kraven för nationellt godkännande, eller delar eller utrustning som till fullo omfattas kraven i förordning (EG) nr 765/2008.
2. Innan ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som typgodkänts släpps ut på marknaden ska importörerna säkerställa att det finns ett informationsmaterial som överensstämmer med artikel 24.10 och att systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten har försetts med erforderligt typgodkännandemärke och uppfyller kraven i artikel 8.8. För fordon ska importören se till att fordonet åtföljs av det erforderliga intyget om överensstämmelse.
3. Om importörerna anser eller har skäl att tro att fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen inte överensstämmer med kraven i denna förordning, och särskilt att de inte överensstämmer med typgodkännandet, får de inte släppa ut fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten på marknaden eller tillåta ibruktagande eller registrering förrän de sett till att det råder överensstämmelse med kraven. Om importörerna anser eller har skäl att tro att fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen innebär en allvarlig risk, ska de dessutom underrätta tillverkaren och marknadstillsynsmyndigheterna. För typgodkända fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter ska de dessutom informera den godkännandemyndighet som har beviljat godkännandet om detta.
4. Importörerna ska ange sitt namn, sitt registrerade handelsnamn eller varumärke och en kontaktadress på fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen eller, om detta inte är möjligt, på förpackningen eller i en handling som åtföljer systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen.
5. Importörerna ska se till att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten åtföljs av anvisningar och information, i enlighet med artikel 51, på de berörda medlemsstaternas officiella språk.
6. Importörerna ska så länge de har ansvar för ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet se till att lagrings- och transportförhållandena inte äventyrar dess överensstämmelse med kraven i denna förordning.
7. När det anses lämpligt med tanke på de allvarliga risker som ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, del eller utrustning utgör ska importörerna för att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet granska och vid behov registerföra klagomål om och återkallanden av fordon, system, komponenter, separata tekniska enheter, delar eller utrustning samt informera distributörerna om denna övervakning.
Artikel 12
Importörernas skyldigheter om deras produkter inte överensstämmer med kraven eller utgör en allvarlig risk
1. Importörer som anser eller har skäl att tro att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som de har släppt ut på marknaden inte överensstämmer med denna förordning ska omedelbart vidta de korrigerande åtgärder som krävs för att få fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten att överensstämma med kraven, dra tillbaka produkten från marknaden eller återkalla den, beroende på vad som är lämpligt.
2. Om ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning utgör en allvarlig risk ska importörerna omedelbart informera tillverkaren och godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna i de medlemsstater där de har släppt ut fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen på marknaden. Importören ska också informera dem om eventuella åtgärder som vidtagits och lämna uppgifter om i synnerhet den allvarliga risken och de korrigerande åtgärder som vidtagits av tillverkaren.
3. Under en period av tio år efter utsläppandet på marknaden av ett fordon och under en period av fem år efter utsläppandet på marknaden av ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet ska importörerna hålla ett exemplar av intyget om överensstämmelse tillgängligt för godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna och se till att dessa myndigheter på begäran kan få tillgång till det informationsmaterial som avses i artikel 24.10.
4. Importörerna ska på motiverad begäran av en nationell myndighet ge den all information och dokumentation som behövs för att visa att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten överensstämmer med kraven, på ett språk som lätt kan förstås av den myndigheten. Importörerna ska på myndighetens begäran samarbeta med denna rörande alla åtgärder som vidtas för att undanröja riskerna med ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning som de har släppt ut på marknaden.
Artikel 13
Distributörernas skyldigheter
1. Vid tillhandahållande på marknaden av ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning ska distributörerna iaktta vederbörlig omsorg med avseende på kraven i denna förordning.
2. Innan distributörerna tillhandahåller ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet på marknaden, eller registrerar produkten eller tar den i bruk, ska de kontrollera att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten har försetts med obligatorisk märkning eller typgodkännandemärke, att det åtföljs av erforderliga handlingar, bruksanvisningar och säkerhetsinformation på de officiella språken i den medlemsstat där fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten är avsedd att tillhandahållas på marknaden samt att importören och tillverkaren har uppfyllt kraven i artiklarna 11.2, 11.4, 34.1 och 34.2.
3. Distributörerna ska, så länge de har ansvar för ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet, se till att lagrings- eller transportförhållandena inte äventyrar produktens överensstämmelse med kraven i denna förordning.
Artikel 14
Distributörernas skyldigheter om deras produkter inte överensstämmer med kraven eller utgör en allvarlig risk
1. Om distributörerna anser eller har skäl att tro att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet inte överensstämmer med kraven i denna förordning, får de inte tillhandahålla fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten på marknaden, eller registrera produkten eller ta den i bruk, till dess att produkten överensstämmer med kraven.
2. Om distributörerna anser eller har skäl att tro att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som de har tillhandahållit på marknaden eller registrerat eller för vars ibruktagande de ansvarar, inte överensstämmer med kraven i denna förordning ska de informera tillverkaren eller tillverkarens ombud för att se till att de korrigerande åtgärder som krävs för att få fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten att överensstämma med kraven, eller vid behov för att återkalla produkten, vidtas i enlighet med artikel 9.1 eller 12.1.
3. Om fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen utgör en allvarlig risk ska distributörerna omedelbart underrätta tillverkaren, importören och godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna i de medlemsstater där de har tillhandahållit produkten på marknaden. Distributören ska också underrätta dem om eventuella åtgärder som vidtagits samt lämna uppgifter om i synnerhet den allvarliga risken och de korrigerande åtgärder som tillverkaren vidtagit.
4. Distributörerna ska på motiverad begäran av en nationell myndighet se till att tillverkaren ger myndigheten den information som anges i artikel 9.4 eller att importören ger den nationella myndigheten den information som anges i artikel 12.3. Distributörerna ska på begäran av den myndigheten samarbeta med den om alla åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 765/2008 för att undanröja riskerna med fordon, system, komponenter, separata tekniska enheter, delar eller utrustning som de har tillhandahållit på marknaden.
Artikel 15
Fall där tillverkarnas skyldigheter tillämpas på importörer och distributörer
En importör eller distributör ska anses vara tillverkare enligt denna förordning och ska ha samma skyldigheter som tillverkaren har enligt artiklarna 8–10 när importören eller distributören tillhandahåller ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet på marknaden, registrerar produkten eller ansvarar för dess ibruktagande i eget namn eller under eget varumärke eller ändrar ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet på ett sådant sätt att överensstämmelsen med tillämpliga krav kan påverkas.
Artikel 16
Identifikation av ekonomiska aktörer
Ekonomiska aktörer ska på begäran och under en period av fem år ange följande för godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna:
a) |
Alla ekonomiska aktörer som har levererat ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning till dem. |
b) |
Alla ekonomiska aktörer till vilka de har levererat ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning. |
KAPITEL III
MATERIELLA KRAV
Artikel 17
Krav på fordons funktionssäkerhet
1. Tillverkarna ska se till att fordonen utformas, konstrueras och monteras så att risken för skador på fordonets förare och passagerare och övriga personer i fordonets närhet blir så liten som möjligt.
2. Tillverkarna ska se till att fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter uppfyller de relevanta krav som fastställs i denna förordning, inbegripet de krav som rör
a) |
fordonets strukturella hållfasthet, |
b) |
system som underlättar förarens kontroll över fordonet, särskilt styrsystem och bromssystem, inbegripet avancerade bromssystem och elektroniska stabilitetskontrollsystem, |
c) |
system som förser föraren med insyn i och uppgifter om fordonets läge och omgivning, inbegripet glasrutor, speglar och informationssystem för föraren, |
d) |
fordonets belysningssystem, |
e) |
skydd av förare och passagerare, inbegripet inredning, huvudstöd, säkerhetsbälten och dörrar, |
f) |
fordonets yttre och tillbehör, |
g) |
elektromagnetisk kompatibilitet, |
h) |
ljudsignalanordningar, |
i) |
uppvärmningssystem, |
j) |
anordningar som förhindrar obehörigt nyttjande, |
k) |
fordonsidentifieringssystem, |
l) |
vikter och mått, |
m) |
elsäkerhet, inbegripet statisk elektricitet, |
n) |
skydd baktill, |
o) |
sidoskydd, |
p) |
lastplattformar, |
q) |
bogseranordningar, |
r) |
däck, |
s) |
stänkskyddsanordningar, |
t) |
backväxel, |
u) |
band, |
v) |
mekaniska kopplingsanordningar, inbegripet skydd mot monteringsfel. |
3. Fordonskomponenter vars elrisker omfattas av de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning ska inte omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/95/EG av den 12 december 2006 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (32).
4. De krav som avses i punkterna 1 och 2 ska tillämpas på fordon, och på system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om de är tillämpliga i enlighet med bilaga I.
5. För att säkerställa en hög nivå på funktionssäkerheten ska kommissionen ges befogenhet att i enlighet med artikel 71 anta delegerade akter om närmare tekniska krav för de frågor som förtecknas i punkt 2 i denna artikel, inbegripet provningsförfaranden och gränsvärden i förekommande fall. De första av sådana delegerade akter ska antas senast den 31 december 2014.
Dessa närmare krav ska vara sådana att de ökar eller åtminstone bibehåller den funktionssäkerhetsnivå som föreskrivs i de direktiv som avses i artiklarna 76.1 och 77, och ska säkerställa att
a) |
fordon som konstruerats för en högsta hastighet på över 40 km/tim har en funktionssäkerhetsnivå avseende bromsverkan och, vid behov, antilåsningssystem som motsvarar motorfordon och deras släpvagnar, |
b) |
det maximala kontakttrycket på hård vägbeläggning från däck eller band inte överstiger 0,8 MPa. |
Artikel 18
Krav avseende arbetarskydd
1. Tillverkarna ska se till att fordonen utformas, konstrueras och monteras så att risken för skador på personer som arbetar i eller med fordonet blir så liten som möjligt.
2. Tillverkarna ska se till att fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter uppfyller de relevanta krav som fastställs i denna förordning, inbegripet de krav som rör
a) |
överrullningsskydd, |
b) |
skydd mot fallande föremål, |
c) |
passagerarsäten, |
d) |
ljudnivå för föraren, |
e) |
förarsäte, |
f) |
förarutrymme och tillträde till förarplatsen, inbegripet halk-, snubbel- och fallskydd, |
g) |
kraftuttag, |
h) |
skydd av transmissionskomponenter, |
i) |
förankring av säkerhetsbälten, |
j) |
säkerhetsbälten, |
k) |
skydd av föraren mot inträngande föremål, |
l) |
skydd av föraren mot farliga ämnen, |
m) |
skydd mot exponering för delar eller material med extrema temperaturer, |
n) |
förarhandbok, |
o) |
reglage, inbegripet manöversystemens säkerhet och tillförlitlighet samt anordningar för nödstopp och automatiskt stopp, |
p) |
skydd mot andra mekaniska risker än dem som nämns i leden a, b, g och k, inbegripet skydd mot skrovliga ytor, skarpa kanter och hörn, brott på rör som leder vätskor samt okontrollerade rörelser av fordonet, |
q) |
drift och underhåll, inbegripet säker rengöring av fordonet, |
r) |
skydd och skyddsanordningar, |
s) |
information, varningar och märkningar, |
t) |
material och produkter, |
u) |
batterier. |
3. De krav som avses i punkterna 1 och 2 ska tillämpas på fordon, och på system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om de är tillämpliga i enlighet med bilaga I.
4. För att säkerställa en hög nivå av arbetarskydd ska kommissionen ges befogenhet att i enlighet med artikel 71 anta delegerade akter om närmare tekniska krav för de frågor som förtecknas i punkt 2 i den här artikeln, inbegripet provningsförfaranden och gränsvärden i förekommande fall. De första av sådana delegerade akter ska antas senast den 31 december 2014.
Dessa närmare tekniska krav ska vara sådana att de ökar eller åtminstone bibehåller den nivå av arbetarskydd som föreskrivs i de direktiv som avses i artiklarna 76.1 och 77, med hänsyn tagen till ergonomiska aspekter (bland annat skydd mot förutsebar felaktig användning, manöversystemens användbarhet, manöversystemens åtkomlighet för att undvika oavsiktlig aktivering, anpassning av gränssnittet mellan förare och fordon efter förutsebara egenskaper hos föraren, vibrationer och ingrepp från operatörens sida) samt stabilitet och brandsäkerhet.
Artikel 19
Krav på miljöprestanda
1. Tillverkarna ska se till att fordon utformas, konstrueras och monteras så att miljöpåverkan hålls så låg som möjligt.
2. Tillverkarna ska se till att fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter uppfyller de relevanta krav som fastställs i denna förordning, inbegripet de krav som rör
a) |
utsläpp av föroreningar, |
b) |
yttre ljudnivå. |
3. De särskilda gränsvärden, provningsförfaranden och krav i fråga om utsläpp av föroreningar som anges för mobila maskiner i direktiv 97/68/EG ska tillämpas.
4. Gränsvärdena för de specifika yttre ljudnivåerna får inte överstiga följande nivåer:
a) |
89 dB(A) för traktorer, vars vikt i olastat och körklart skick överstiger 1 500 kg, |
b) |
85 dB(A) för traktorer, vars vikt i olastat och körklart skick inte överstiger 1 500 kg. |
Nivåerna ska mätas genom de provningsförfaranden som fastställs i de delegerade akter som avses i punkt 6.
5. De krav som avses i punkterna 1 och 2 ska tillämpas på fordon, och på system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om de är tillämpliga i enlighet med bilaga I.
6. För att säkerställa en hög miljöprestanda ska kommissionen ges befogenhet att i enlighet med artikel 71 anta delegerade akter om närmare tekniska krav för yttre ljudnivå, inbegripet provningsförfaranden, och installation i ett fordon av motorer som har godkänts vad avser förorenande utsläpp och därtill hörande bestämmelser om flexibilitet. De första av sådana delegerade akter ska antas senast den 31 december 2014.
Dessa närmare tekniska krav ska vara sådana att de ökar eller åtminstone bibehåller den nivå på miljöprestanda som föreskrivs i de direktiv som avses i artikel 76.1 och i tillämpliga fall artikel 77.
KAPITEL IV
FÖRFARANDEN FÖR EU-TYPGODKÄNNANDE
Artikel 20
Förfaranden för EU-typgodkännande
1. Vid ansökan om typgodkännande för ett komplett fordon kan tillverkaren välja ett av följande förfaranden:
a) |
Typgodkännande i flera steg. |
b) |
Typgodkännande i ett steg. |
c) |
Kombinerat typgodkännande. |
Dessutom kan tillverkaren välja ett etappvist typgodkännande.
Vid typgodkännande av system, komponenter eller separata tekniska enheter är endast förfarandet för typgodkännande i ett steg tillämpligt.
2. Typgodkännande i flera steg ska bestå av stegvis insamling av samtliga EU-typgodkännandeintyg för de system, komponenter och separata tekniska enheter som ingår i fordonet och som i slutskedet leder till typgodkännande av det kompletta fordonet.
3. Typgodkännande i ett steg ska bestå av godkännande av det kompletta fordonet i ett enda steg.
4. Kombinerat typgodkännande är ett förfarande för typgodkännande i flera steg genom vilket ett eller flera systemgodkännanden erhålls under slutskedet av godkännandet av det kompletta fordonet, utan att EU-typgodkännandeintyget behöver utfärdas för dessa system.
5. Vid ett etappvist typgodkännande intygar en eller flera godkännandemyndigheter att en typ av etappvis färdigbyggt eller icke färdigbyggt fordon, beroende på vilket tillverkningsstadium det befinner sig i, uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven i denna förordning.
Etappvist typgodkännande ska beviljas för icke färdigbyggda eller etappvis färdigbyggda fordonstyper som överensstämmer med uppgifterna i det underlag som anges i artikel 22 och som uppfyller de tekniska krav som föreskrivs i de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga I, med hänsyn till det konstruktionsstadium fordonet befinner sig i.
6. Typgodkännande av det sista konstruktionsskedet får beviljas först efter det att godkännandemyndigheten har kontrollerat att det fordon som typgodkänns i det sista konstruktionsskedet vid den tidpunkten uppfyller alla tillämpliga tekniska krav. Det ska inbegripa dokumentkontroll av alla krav som ingår i typgodkännandet för ett icke färdigbyggt fordon som beviljats under loppet av ett flerstegsförfarande, även om det beviljats för en annan kategori eller underkategori av fordon.
7. Val av godkännandeförfarande ska inte påverka tillämpliga materiella krav som den godkända fordonstypen ska uppfylla vid tidpunkten för utfärdande av typgodkännande av komplett fordon.
8. Kommissionen ska ges befogenhet att i enlighet med artikel 71 anta delegerade akter om närmare bestämmelser om typgodkännandeförfaranden. De första av sådana delegerade akter ska antas senast den 31 december 2014.
Artikel 21
Ansökan om typgodkännande
1. Tillverkaren ska lämna ansökan om typgodkännande till godkännandemyndigheten.
2. Endast en ansökan får lämnas in för en viss typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet och endast i en medlemsstat.
3. För varje typ som ska godkännas ska en separat ansökan inlämnas.
Artikel 22
Underlag
1. Sökanden ska lämna ett underlag till godkännandemyndigheten.
2. Underlaget ska omfatta följande:
a) |
Ett informationsdokument. |
b) |
Alla uppgifter, ritningar, fotografier och andra uppgifter. |
c) |
För fordon: uppgift om det eller de förfaranden som valts i enlighet med artikel 20.1. |
d) |
Alla övriga uppgifter som godkännandemyndigheten begär i samband med ansökningsförfarandet. |
3. Underlaget får lämnas på papper eller i en elektronisk form som godtas av den tekniska tjänsten och godkännandemyndigheten.
4. Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa mallar för informationsdokumentet och underlaget. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
Artikel 23
Särskilda krav på uppgifter som ska lämnas i ansökan om typgodkännande i olika förfaranden
1. En ansökan om typgodkännande i flera steg ska åtföljas av ett underlag i enlighet med artikel 22 och en fullständig uppsättning av de typgodkännandeintyg som krävs enligt var och en av de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga I.
Vid typgodkännande av ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet, enligt de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga I, ska godkännandemyndigheten ha tillgång till det tillhörande underlaget tills godkännandet har utfärdats eller vägrats.
2. En ansökan om typgodkännande i ett steg ska åtföljas av ett underlag som anges i artikel 22 innehållande relevant information i enlighet med de genomförandeakter som antas enligt denna förordning med avseende på de tillämpliga akterna.
3. Vid kombinerat typgodkännande ska underlaget åtföljas av ett eller flera typgodkännandeintyg som krävs enligt var och en av de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga I och ska, om inget typgodkännandeintyg uppvisas, innefatta de relevanta uppgifter i enlighet med de genomförandeakter som antas enligt denna förordning avseende de tillämpliga akterna.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska följande uppgifter lämnas vid etappvist typgodkännande:
a) |
I första etappen: de delar av underlaget och de EU-typgodkännandeintyg som är tillämpliga för grundfordonet i dess aktuella konstruktionsfas. |
b) |
I samtliga därpå följande etapper: de delar av underlaget och de EU-typgodkännandeintyg som hänför sig till den aktuella tillverkningsetappen samt en kopia av det EU-typgodkännande för fordonet som utfärdades för den föregående etappen och fullständiga uppgifter om alla ändringar och kompletteringar som tillverkaren har gjort på fordonet. |
De uppgifter som anges i första stycket i denna punkt leden a och b får lämnas i enlighet med punkt 3.
5. Genom en motiverad begäran får godkännandemyndigheten kräva att tillverkaren tillhandahåller ytterligare information som behövs för att ett beslut ska kunna fattas om vilka provningar som krävs eller för att underlätta genomförandet av dessa provningar.
KAPITEL V
GENOMFÖRANDE AV FÖRFARANDEN FÖR EU-TYPGODKÄNNANDE
Artikel 24
Allmänna bestämmelser
1. Godkännandemyndigheterna får bevilja EU-typgodkännande först efter att ha kontrollerat att de förfaranden för produktionsöverensstämmelse som avses i artikel 28 är korrekta och att typen av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet uppfyller de tillämpliga kraven.
2. EU-typgodkännande ska beviljas i enlighet med detta kapitel.
3. Om en godkännandemyndighet finner att en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet, trots att den överensstämmer med tillämpliga bestämmelser, utgör en allvarlig säkerhetsrisk eller kan skada miljön eller folkhälsan allvarligt eller utgör en allvarlig risk för arbetarskyddet, får den vägra att bevilja EU-typgodkännande. Den ska då omedelbart underrätta övriga medlemsstaters godkännandemyndigheter och kommissionen om detta med en utförlig sammanställning av vilka skäl som ligger till grund för beslutet tillsammans med styrkande uppgifter.
4. EU-typgodkännandeintyg ska numreras i enlighet med ett harmoniserat system som fastställts av kommissionen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
5. Godkännandemyndigheten ska inom en månad från utfärdandet av EU-typgodkännandeintyget till godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater sända en kopia av intyget om EU-typgodkännande, inklusive bilagor, för varje fordonstyp som den har godkänt via ett gemensamt och säkert system för elektronisk kommunikation. Kopian kan även sändas i form av en säker elektronisk fil.
6. Godkännandemyndigheten ska utan dröjsmål meddela godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater när den har avslagit eller återkallat ett typgodkännande för fordon samt ange skälen för beslutet.
7. Godkännandemyndigheten ska var tredje månad till godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater sända en förteckning över de EU-typgodkännanden av system, komponenter eller separata tekniska enheter som den har beviljat, ändrat, vägrat att bevilja eller återkallat under den föregående perioden.
8. På begäran av en annan medlemsstats godkännandemyndighet ska den godkännandemyndighet som har beviljat ett EU-typgodkännande inom en månad från mottagandet av begäran översända en kopia av det begärda EU-typgodkännandeintyget inklusive bilagor via ett gemensamt och säkert system för elektronisk kommunikation. Kopian får även föreligga i form av en säker elektronisk fil.
9. Om kommissionen begär det ska godkännandemyndigheten lämna de uppgifter som avses i punkterna 5–8 även till kommissionen.
10. Godkännandemyndigheten ska sammanställa informationsmaterial bestående av underlaget åtföljt av provningsrapporter och alla andra handlingar som den tekniska tjänsten eller godkännandemyndigheten fogat till underlaget under sin tjänsteutövning. Informationsmaterialet ska innehålla ett index där dess innehåll redovisas, uppställt enligt ett lämpligt numrerings- eller märkningssystem som gör det möjligt att lätt hitta varje sida och se de olika dokumentens format, så att det blir till en förteckning över de olika stadierna i förfarandet för EU-typgodkännande, i synnerhet datum för revideringar och uppdatering. Godkännandemyndigheten ska hålla den information som finns i informationsmaterialet tillgänglig under en period av tio år efter det att giltighetstiden för det berörda godkännandet löpt ut.
Artikel 25
Särskilda bestämmelser om EU-typgodkännandeintyg
1. EU-typgodkännandeintyget ska innehålla följande bilagor:
a) |
Det informationsmaterial som avses i artikel 24.10. |
b) |
Provningsresultaten. |
c) |
Namn och exempel på namnteckning(ar) för den eller de personer på företaget som är behöriga att underteckna intyg om överensstämmelse samt intyg om deras befattning i företaget. |
d) |
För EU-typgodkännanden av komplett fordon, ett ifyllt exemplar av intyget om överensstämmelse. |
2. EU-typgodkännandeintyget ska utfärdas på grundval av den mall som kommissionen fastställt genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
3. För varje fordonstyp ska godkännandemyndigheten
a) |
fylla i alla tillämpliga delar av EU-typgodkännandeintyget, inklusive bilagan för provningsresultat, |
b) |
sammanställa indexet till informationsmaterialet, |
c) |
utan dröjsmål utfärda det ifyllda intyget med bilagor till den sökande. |
Kommissionen ska fastställa den mall för bilagan för provningsresultat som avses i led a genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
4. Om ett EU-typgodkännande har begränsad giltighet i enlighet med artikel 35, eller om det har gjorts undantag från vissa bestämmelser i denna förordning eller i de delegerade akter och genomförandeakter som antagits enligt denna förordning, ska dessa begränsningar eller undantag anges i EU-typgodkännandet.
5. Om tillverkaren väljer det kombinerade typgodkännandeförfarandet, ska godkännandemyndigheten i informationsmaterialet fylla i uppgifterna om de provningsrapporter som fastställts genom de genomförandeakter som avses i artikel 27.1 och för vilka det inte finns något EU-typgodkännandeintyg.
6. Om tillverkaren väljer typgodkännandeförfarandet i ett steg ska godkännandemyndigheten fastställa en förteckning över tillämpliga krav eller akter och foga den förteckningen till EU-typgodkännandeintyget. Kommissionen ska fastställa mallen för denna förteckning genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
Artikel 26
Särskilda bestämmelser om system, komponenter eller separata tekniska enheter
1. EU-typgodkännande ska beviljas för system som överensstämmer med uppgifterna i underlaget och som uppfyller de tekniska kraven i de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga I.
2. EU-typgodkännande för en komponent eller separat teknisk enhet ska beviljas för komponenter eller separata tekniska enheter som överensstämmer med uppgifterna i underlaget och som uppfyller de tekniska kraven i de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga I.
3. Om komponenter eller separata tekniska enheter, oavsett om de är avsedda för reparation, service eller underhåll, också ingår i ett typgodkännande för system avseende ett fordon, ska det inte krävas något ytterligare godkännande för komponenten eller den separata tekniska enheten om detta inte krävs enligt de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga I.
4. Om det endast är i kombination med andra delar av fordonet som en komponent eller en separat teknisk enhet har avsedd funktion eller uppvisar ett särdrag, och dess överensstämmelse med kraven därför endast kan kontrolleras när denna komponent eller separata tekniska enhet fungerar i kombination med dessa andra delar av fordonet, ska EU-typgodkännandets räckvidd begränsas i motsvarande utsträckning.
I EU-typgodkännandeintyget ska då eventuella begränsningar för komponentens eller den separata tekniska enhetens användning anges samt vilka särskilda krav som ställs vid monteringen.
Om en sådan komponent eller separat teknisk enhet monteras av fordonstillverkaren, ska det i samband med godkännandet av fordonet kontrolleras att eventuella begränsningar för användning eller krav vid monteringen har iakttagits.
Artikel 27
Provningar som krävs för EU-typgodkännande
1. Överensstämmelse med de tekniska bestämmelserna i denna förordning och i de akter som förtecknas i bilaga I ska visas genom lämpliga provningar utförda av utnämnda tekniska tjänster.
De provningsförfaranden som avses i första stycket och den särskilda utrustning och de särskilda verktyg som är föreskrivna för att utföra dessa provningar ska vara de som fastställs i de relevanta akter som förtecknas i bilaga I.
Provningsrapportens utformning ska överensstämma med de allmänna krav som kommissionen fastställt genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
2. Tillverkaren ska ge godkännandemyndigheten tillgång till så många fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som i enlighet med de relevanta akter som förtecknas i bilaga I krävs för genomförandet av de föreskrivna provningarna.
3. Nödvändiga provningar ska utföras på fordon, komponenter och separata tekniska enheter som är representativa för den typ som ska godkännas.
Tillverkaren får dock efter överenskommelse med godkännandemyndigheten välja ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som inte är representativ för den typ som ska godkännas, men som kombinerar några av de mest negativa egenskaperna vad avser den nödvändiga prestandanivån. Virtuella provningsmetoder kan användas till stöd för beslutsfattandet under urvalsprocessen.
4. På tillverkarens begäran får virtuella provningsmetoder användas som alternativ till de provningsförfaranden som avses i punkt 1 om godkännandemyndigheten medger det, med avseende på de krav som fastställs i de delegerade akter som antas enligt punkt 6.
5. Virtuella provningsmetoder ska uppfylla de villkor som anges i de delegerade akter som antas enligt punkt 6.
6. För att säkerställa att de resultat som erhålls genom virtuell provning är lika meningsfulla som de som erhålls genom fysisk provning ska kommissionen ges befogenhet att i enlighet med artikel 71 anta delegerade akter om vilka krav som får bli föremål för virtuell provning och villkor enligt vilka den virtuella provningen ska utföras. När kommissionen antar dessa delegerade akter ska den, när det är lämpligt, utgå från de krav och förfaranden som fastställs i bilaga XVI i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (33).
Artikel 28
Kontroll av produktionsöverensstämmelse
1. En godkännandemyndighet som beviljar ett EU-typgodkännande ska vidta nödvändiga åtgärder för att, om det är nödvändigt i samarbete med godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater, kontrollera att tillräckliga förfaranden har införts för att se till att serietillverkade fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter kommer att överensstämma med den godkända typen.
2. En godkännandemyndighet som beviljar typgodkännande för kompletta fordon ska vidta nödvändiga åtgärder för att kontrollera att intyg om överensstämmelse som utfärdas av tillverkaren överensstämmer med artikel 33. I detta syfte ska godkännandemyndigheten kontrollera att ett tillräckligt antal provexemplar av intyg om överensstämmelse överensstämmer med artikel 33 och att tillverkaren har vidtagit tillräckliga åtgärder för att säkerställa att uppgifterna i dessa intyg om överensstämmelse är korrekta.
3. En godkännandemyndighet som beviljat ett EU-typgodkännande ska vidta nödvändiga åtgärder i samband med detta godkännande för att kontrollera, om det är nödvändigt i samarbete med godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater, att de förfaranden som avses i punkterna 1 och 2 även fortsättningsvis är tillräckliga så att fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter i serieproduktion även fortsättningsvis kommer att överensstämma med den godkända typen och att intyg om överensstämmelse även fortsättningsvis överensstämmer med artikel 33.
4. För att kontrollera att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet överensstämmer med den godkända typen får den godkännandemyndighet som har beviljat EU-typgodkännandet utföra de kontroller eller provningar som krävs för EU-typgodkännandet på stickprov som tagits i tillverkarens lokaler, inklusive produktionsanläggningar.
5. När en godkännandemyndighet som beviljat ett EU-typgodkännande konstaterar att de förfaranden som anges i punkterna 1 och 2 inte tillämpas, att de avviker i väsentlig grad från överenskomna förfaranden och kontrollplaner eller har upphört att tillämpas eller inte längre anses tillräckliga, trots att tillverkningen fortsätter, ska den vidta nödvändiga åtgärder för att se till att förfarandet för produktionsöverensstämmelse följs korrekt eller återkalla typgodkännandet.
6. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 71 om närmare bestämmelser om produktionsöverensstämmelse. De första av sådana delegerade akter ska antas senast den 31 december 2014.
KAPITEL VI
ÄNDRINGAR AV EU-TYPGODKÄNNANDEN
Artikel 29
Allmänna bestämmelser
1. Tillverkaren ska utan dröjsmål underrätta den godkännandemyndighet som har beviljat EU-typgodkännandet om varje ändring av uppgifterna i informationsmaterialet.
Den godkännandemyndigheten ska besluta vilket av de förfaranden som fastställs i artikel 30 som ska tillämpas.
Vid behov får godkännandemyndigheten efter samråd med tillverkaren besluta att ett nytt EU-typgodkännande ska beviljas.
2. Ansökningar om ändring av ett EU-typgodkännande får endast lämnas in till den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga EU-typgodkännandet.
3. Om godkännandemyndigheten finner att en ändring kräver att kontroller eller provningar görs om, ska den underrätta tillverkaren om detta.
De förfaranden som avses i artikel 30 ska tillämpas endast om godkännandemyndigheten, med utgångspunkt från de kontrollerna eller provningarna, konstaterar att kraven för EU-typgodkännande fortfarande är uppfyllda.
Artikel 30
Revideringar och utökningar av EU-typgodkännanden
1. Om uppgifterna i informationsmaterialet har ändrats, utan att kontroller eller provningar behöver göras om, ska ändringen betecknas som en revidering.
Godkännandemyndigheten ska då i nödvändig utsträckning utfärda reviderade blad till informationsmaterialet och på varje reviderat blad tydligt markera vilket slag av ändring det gäller och vilken dag det nya bladet utfärdats. En konsoliderad, uppdaterad version av det tekniska underlaget tillsammans med en detaljerad beskrivning av ändringen ska anses uppfylla det kravet.
2. Ändringen ska betecknas som en utökning när uppgifterna i informationsmaterialet har ändrats och något av följande gäller:
a) |
Ytterligare kontroller eller provningar krävs. |
b) |
Uppgifter i EU-typgodkännandeintyget, med undantag för bilagorna, har ändrats. |
c) |
Om nya krav blir tillämpliga enligt någon av de akter som förtecknas i bilaga I och som är tillämpliga på den godkända fordonstypen eller det godkända systemet, den godkända komponenten eller den separata tekniska enheten. |
Vid en utökning ska godkännandemyndigheten utfärda ett uppdaterat EU-typgodkännandeintyg med utökningsnummer i enlighet med det antal utökningar som redan beviljats. Skälet till utökningen och datum för det nya utfärdandet ska tydligt framgå av det godkännandeintyget.
3. Varje gång reviderade blad eller en konsoliderad, uppdaterad version utfärdas ska även index till informationsmaterialet, som bifogas godkännandeintyget, ändras så att datum för den senaste utökningen eller revideringen eller datum för den senaste konsolideringen av den uppdaterade versionen framgår.
4. Det krävs ingen ändring av typgodkännandet för ett fordon om de nya krav som avses i punkt 2 c rent tekniskt saknar betydelse för denna fordonstyp eller gäller andra fordonskategorier än den som fordonstypen tillhör.
Artikel 31
Utfärdande och anmälan av ändringar
1. Vid utökning ska alla berörda avsnitt av EU-typgodkännandeintyget, dess bilagor och indexet till informationspaketet uppdateras. Det uppdaterade intyget med bilagor ska utfärdas till sökanden utan dröjsmål.
2. Vid revidering ska godkännandemyndigheten utan dröjsmål utfärda de reviderade handlingarna eller den konsoliderade, uppdaterade versionen, beroende på vad som är tillämpligt, inklusive ett reviderat index till informationsmaterialet till sökanden.
3. Godkännandemyndigheten ska anmäla alla ändringar av EU-typgodkännanden till de övriga medlemsstaternas godkännandemyndigheter i enlighet med förfarandena i artikel 24.
KAPITEL VII
EU-TYPGODKÄNNANDETS GILTIGHET
Artikel 32
Giltighetens upphörande
1. EU-typgodkännanden ska utfärdas för en obegränsad giltighetstid.
2. Ett EU-typgodkännande av ett fordon ska upphöra att gälla i följande fall:
a) |
När nya krav som är tillämpliga på den godkända fordonstypen blir obligatoriska för tillhandahållande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon och det inte går att uppdatera typgodkännandet i enlighet med dem. |
b) |
När tillverkningen av den godkända fordonstypen slutgiltigt och frivilligt har upphört. |
c) |
När godkännandets giltighet löper ut på grund av en begränsning i enlighet med artikel 35.6. |
d) |
När godkännandet har återkallats i enlighet med artikel 28.5, 44.1 eller 47.4. |
3. Om endast en variant av en typ eller en version av en variant upphör att gälla, blir EU-typgodkännandet av fordonet i fråga ogiltigt bara för denna variant eller version.
4. När tillverkningen av en fordonstyp slutgiltigt upphör ska tillverkaren underrätta den godkännandemyndighet som har beviljat EU-typgodkännandet för det fordonet.
Inom en månad från det att den godkännandemyndighet som beviljade fordonet EU-typgodkännande tar emot den underrättelse som avses i första stycket ska den underrätta godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater om detta.
5. Om ett EU-typgodkännande för fordon snart kommer att upphöra att gälla, ska tillverkaren, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4, underrätta den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet.
Den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet ska utan dröjsmål meddela alla relevanta uppgifter till godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater så att artikel 39 vid behov kan tillämpas.
I det meddelande som avses i andra stycket ska särskilt anges det sist tillverkade fordonets tillverkningsdatum och fordonsidentifieringsnummer.
KAPITEL VIII
INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE OCH MÄRKNINGAR
Artikel 33
Intyg om överensstämmelse
1. Tillverkaren ska i sin egenskap av innehavare av ett typgodkännande av fordon utfärda ett intyg om överensstämmelse på papper som ska åtfölja varje fordon, vare sig det är färdigbyggt, icke färdigbyggt eller etappvis färdigbyggt, som tillverkas i överensstämmelse med den godkända fordonstypen.
Det intyget ska tillhandahållas kostnadsfritt till köparen tillsammans med fordonet. Tillhandahållandet får inte förenas med villkor om en uttrycklig begäran eller lämnande av ytterligare upplysningar till tillverkaren.
Under en period av tio år från fordonets tillverkningsdatum ska fordonstillverkaren på fordonsägarens begäran utfärda en dubblett av intyget om överensstämmelse, mot en ersättning som inte får överskrida kostnaden för att utfärda intyget. Ordet ”dubblett” ska synas tydligt på framsidan av dubbletten.
2. Tillverkaren ska använda den mall för intyget om överensstämmelse som antagits av kommissionen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2. Intyg om överensstämmelse ska utformas på ett sådant sätt att det inte går att förfalska. I detta syfte ska det i genomförandeakterna fastställas att det papper som används för intyget skyddas genom ett antal säkerhetsåtgärder vid tryckning. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
3. Intyget om överensstämmelse ska upprättas på minst ett av unionens officiella språk. Varje medlemsstat får begära att intyget om överensstämmelse översätts till dess eget eller egna officiella språk.
4. Den eller de personer som är behöriga att underteckna intyg om överensstämmelse ska ingå i tillverkarens organisation och ska vara vederbörligen befullmäktigade av ledningen att binda tillverkaren rättsligt när det gäller ansvar för fordonets utformning och konstruktion eller produktionens överensstämmelse.
5. Hela intyget om överensstämmelse ska fyllas i och det får inte innehålla andra begränsningar för användningen av fordonet än de som föreskrivs i denna förordning eller någon av de delegerade akter som antas enligt denna förordning.
6. I fråga om icke färdigbyggda eller etappvis färdigbyggda fordon ska tillverkaren endast fylla i de uppgifter på intyget om överensstämmelse som har tillkommit eller ändrats på det aktuella stadiet av godkännandeförfarandet samt, i tillämpliga fall, till detta intyg bifoga samtliga intyg om överensstämmelse som utfärdats under föregående etapper.
7. För fordon som godkänts i enlighet med artikel 35.2 ska rubriken till intyget om överensstämmelse innehålla följande mening: ”För färdigbyggda/etappvis färdigbyggda fordon, typgodkännande enligt artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 167/2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon 5 februari 2013 (preliminärt godkännande).”
8. Rubriken till intyget om överensstämmelse, såsom det fastställs i de genomförandeakter som avses i punkt 2, ska för fordon som är typgodkända enligt artikel 37 innehålla följande mening: ”För färdigbyggda/etappvis färdigbyggda fordon som är typgodkända i små serier”, och i nära anslutning till detta tillverkningsåret följt av ett löpnummer mellan 1 och det högsta nummer som anges i bilaga II, vilket för varje tillverkningsår anger fordonets löpnummer i produktionen för det året.
9. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 får tillverkaren på elektronisk väg översända intyget om överensstämmelse till registreringsmyndigheten i valfri medlemsstat.
Artikel 34
Obligatorisk skylt med lämplig märkning av fordon och typgodkännandemärkning av komponenter och separata tekniska enheter
1. Fordonstillverkaren ska på varje fordon som tillverkats i överensstämmelse med den godkända typen anbringa en obligatorisk skylt med lämplig märkning i enlighet med tillämplig genomförandeakt som antagits enligt punkt 3.
2. Tillverkaren av en komponent eller en separat teknisk enhet, oavsett om denna ingår i ett system eller inte, ska på varje komponent eller enhet som tillverkas i överensstämmelse med den godkända typen anbringa ett typgodkännandemärke i enlighet med den tillämpliga genomförandeakt som antagits enligt denna förordning eller den tillämpliga FN/ECE-föreskriften eller den tillämpliga OECD-koden.
Om inget sådant typgodkännandemärke krävs, ska tillverkaren åtminstone anbringa sitt handelsnamn eller varumärke, typbeteckning eller ett identifikationsnummer.
3. Den obligatoriska skylten och EU-typgodkännandemärket ska överensstämma med den förlaga som fastställs av kommissionen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
KAPITEL IX
UNDANTAG FÖR NY TEKNIK ELLER NYA PRINCIPER
Artikel 35
Undantag för ny teknik eller nya principer
1. Tillverkaren får ansöka om EU-typgodkännande med avseende på en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet som inbegriper ny teknik eller nya principer som är oförenliga med en eller flera av de akter som förtecknas i bilaga I.
2. Godkännandemyndigheten ska bevilja det EU-typgodkännande som avses i punkt 1 om alla följande förutsättningar föreligger:
a) |
I ansökan anges varför tekniken eller principerna i fråga gör att systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten inte överensstämmer med en eller flera av de akter som förtecknas i bilaga I. |
b) |
I ansökan beskrivs den nya teknikens säkerhets- och miljöeffekter och de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att en minst likvärdig nivå på säkerhet och miljöskydd uppnås i förhållande till de krav från vilka undantag söks. |
c) |
Beskrivningar och resultat av provningar uppvisas som styrker att villkoret i led b är uppfyllt. |
3. Beviljandet av ett sådant EU-typgodkännande som innebär undantag för en ny teknik eller nya principer ska godkännas genom tillstånd av kommissionen. Detta tillstånd ska lämnas i form av en genomförandeakt. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2.
4. I väntan på att kommissionen beslutar om tillstånd får godkännandemyndigheten utfärda EU-typgodkännandet, vilket dock ska vara tillfälligt, och giltigt enbart på den medlemsstatens territorium, av en typ av fordon som omfattas av det sökta undantaget. Godkännandemyndigheten ska underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om detta utan dröjsmål genom en akt som innehåller de uppgifter som avses i punkt 2.
Att det rör sig om ett tidsbegränsat EU-typgodkännande med geografiskt begränsad giltighet ska framgå av rubriken till typgodkännandeintyget och rubriken till intyget om överensstämmelse. Kommissionen får anta genomförandeakter för att tillhandahålla harmoniserade mallar för typgodkännandeintyg och intyg om överensstämmelse med avseende på tillämpningen av detta stycke. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2.
5. Andra godkännandemyndigheter får besluta att skriftligen godta ett sådant tillfälligt godkännande som avses i punkt 4 på sitt territorium.
6. I förekommande fall ska det i det tillstånd av kommissionen som avses i punkt 3 också anges om det är förenat med några begränsningar. I samtliga fall ska typgodkännandet vara giltigt i minst 36 månader.
7. Om kommissionen beslutar att inte bevilja tillstånd, ska godkännandemyndigheten omedelbart underrätta innehavaren av det tillfälliga typgodkännande som avses i punkt 3 om att det tillfälliga typgodkännandet kommer att upphävas sex månader efter kommissionens beslut.
Fordon som tillverkats i överensstämmelse med det tillfälliga godkännandet innan det slutade gälla får dock släppas ut på marknaden, registreras eller tas i bruk i de medlemsstater som godtagit det tillfälliga godkännandet.
Artikel 36
Efterföljande anpassning av delegerade akter och genomförandeakter
1. Om kommissionen beviljar ett undantag enligt artikel 35 ska den omedelbart vidta nödvändiga åtgärder för att anpassa de berörda delegerade akterna eller genomförandeakterna till den tekniska utvecklingen.
Om ett undantag enligt artikel 35 avser en FN/ECE-föreskrift ska kommissionen föreslå en ändring av den berörda FN/ECE-föreskriften i enlighet med det förfarande som är tillämpligt enligt 1958 års reviderade överenskommelse.
2. Så snart de berörda akterna har ändrats ska eventuella begränsningar enligt kommissionens beslut om godkännande av undantag omedelbart upphävas.
Om de åtgärder som är nödvändiga för att anpassa de delegerade akterna eller genomförandeakterna inte har vidtagits får kommissionen, på begäran av den medlemsstat som beviljade godkännandet, genom ett beslut i form av en genomförandeakt som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2, ge medlemsstaten tillstånd att förlänga typgodkännandets giltighet.
KAPITEL X
FORDON SOM TILLVERKAS I SMÅ SERIER
Artikel 37
Nationellt typgodkännande av små serier
1. Tillverkaren får ansöka om nationellt typgodkännande av små serier av en fordonstyp inom de årliga kvantitativa gränser som anges i bilaga II. Dessa gränser ska gälla för tillhandahållande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon av den godkända typen på varje medlemsstats marknad under ett visst år.
För ett nationellt typgodkännande av små serier får godkännandemyndigheten, om den har skälig anledning att göra det, bevilja undantag från en eller flera av bestämmelserna i denna förordning och en eller flera av bestämmelserna i de akter som förtecknas i bilaga I, förutsatt att den anger alternativa krav.
2. De alternativa krav som avses i punkt 1 ska säkerställa en nivå på funktionssäkerhet och miljöskydd samt arbetarskydd som så långt det är praktiskt möjligt är likvärdig med den nivå som föreskrivs genom de relevanta akter som förtecknas i bilaga I.
3. För det nationella typgodkännandet av fordon enligt denna artikel ska system, komponenter eller separata tekniska enheter som är typgodkända enligt de akter som förtecknas i bilaga I godkännas.
4. Typgodkännandeintyget för fordon som typgodkänts enligt denna artikel ska upprättas i enlighet med den mall som avses i artikel 25.2, men får inte förses med rubriken ”Intyg om EU-typgodkännande av fordon”, och ska ange innehållet i de undantag som beviljats enligt punkt 1. Typgodkännandeintyg ska numreras i enlighet med det harmoniserade system som avses i artikel 24.4.
5. Giltigheten för ett nationellt typgodkännande av små serier ska vara begränsad till territoriet i den medlemsstat vars godkännandemyndighet beviljade godkännandet.
6. På tillverkarens begäran ska dock en kopia av typgodkännandeintyget, inklusive bilagor, sändas som rekommenderad försändelse eller e-post till godkännandemyndigheterna i de medlemsstater som tillverkaren angett.
7. Inom tre månader från mottagandet av den begäran som avses i punkt 6 ska godkännandemyndigheterna i de medlemsstater som tillverkaren anger besluta om de godtar typgodkännandet eller inte. De ska formellt meddela sitt beslut till den godkännandemyndighet som beviljade det nationella typgodkännandet av små serier.
8. Medlemsstaternas godkännandemyndigheter ska godta det nationella typgodkännandet, såvida de inte har godtagbara skäl att anse att de nationella tekniska krav i enlighet med vilka fordonet godkändes inte är likvärdiga med deras egna.
9. På begäran av en sökande som önskar släppa ut på marknaden eller registrera ett fordon med ett nationellt typgodkännande av små serier i en annan medlemsstat, ska den godkännandemyndighet som beviljade det nationella typgodkännandet av små serier tillhandahålla den andra medlemsstatens nationella myndighet en kopia av typgodkännandeintyget, inklusive informationsmaterialet. Punkterna 7 och 8 ska tillämpas.
KAPITEL XI
TILLHANDAHÅLLANDE PÅ MARKNADEN, REGISTRERING ELLER IBRUKTAGANDE
Artikel 38
Tillhandahållande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 41 och 44 får fordon för vilka EU-typgodkännande av komplett fordon är obligatoriskt eller för vilka tillverkaren erhållit sådant typgodkännande enligt denna förordning endast tillhandahållas på marknaden, registreras, eller tas i bruk om de åtföljs av ett giltigt intyg om överensstämmelse som utfärdats i överensstämmelse med artikel 33.
Icke färdigbyggda fordon får tillhandahållas på marknaden eller tas i bruk, men de myndigheter som ansvarar för fordonsregistreringar i medlemsstaterna får vägra att tillåta registrering eller användning i trafik av sådana fordon.
2. Punkt 1 ska inte tillämpas på fordon som är avsedda för användning av försvarsmakten, civilförsvaret, brandkåren eller ordningsmakten och inte heller på fordon som typgodkänts i enlighet med artikel 37.
Artikel 39
Tillhandahållande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon i slutserier
1. Med förbehåll för de gränser för slutserier och de tidsfrister som anges i punkterna 2 och 4 får fordon som överensstämmer med en fordonstyp vars EU-typgodkännande har upphört att gälla enligt artikel 32 fortsätta att tillhandahållas på marknaden, registreras eller tas i bruk.
Första stycket ska tillämpas endast på fordon inom unionens territorium som omfattades av ett giltigt EU-typgodkännande när de tillverkades, men som vare sig hade tillhandahållits på marknaden, registrerats eller tagits i bruk innan giltighetstiden för detta EU-typgodkännande gick ut.
2. För färdigbyggda fordon ska möjligheten enligt punkt 1 tillämpas i 24 månader från och med den dag då EU-typgodkännandet upphörde att gälla, och för etappvis färdigbyggda fordon i 30 månader från den dagen.
3. En tillverkare som vill utnyttja punkt 1 ska lämna en begäran om detta till den nationella myndigheten i varje medlemsstat där de berörda fordonen ska tillhandahållas på marknaden, registreras eller tas i bruk. I begäran ska det anges av vilka tekniska eller ekonomiska skäl dessa fordon inte uppfyller de nya typgodkännandekraven.
Den berörda nationella myndigheten ska inom tre månader från mottagandet av begäran besluta om och för hur många av dessa fordon registrering ska tillåtas inom deras territorium.
4. Antalet fordon i slutserier får inte överskrida det högsta värdet av 10 % av antalet fordon som registrerades under de två föregående åren eller 20 fordon per medlemsstat.
5. För fordon som tas i bruk enligt detta förfarande ska en särskild notering göras på intyget om överensstämmelse där fordonet betecknas som ett ”slutseriefordon”.
6. Medlemsstaterna ska se till att antalet fordon som ska tillhandahållas på marknaden, registreras eller tas i bruk enligt förfarandet i denna artikel övervakas effektivt.
7. Denna artikel ska tillämpas endast på upphörande på grund av att typgodkännandets giltighet gått ut i sådana fall som avses i artikel 32.2 a.
Artikel 40
Tillhandahållande på marknaden eller ibruktagande av komponenter och separata tekniska enheter
1. Komponenter eller separata tekniska enheter får endast tillhandahållas på marknaden eller tas i bruk om de överensstämmer med kraven i de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga I och är korrekt märkta i enlighet med artikel 34.
2. Punkt 1 ska inte gälla komponenter eller separata tekniska enheter som är särskilt konstruerade eller avsedda för nya fordon som inte omfattas av denna förordning.
3. Med avvikelse från punkt 1 får medlemsstaterna tillåta tillhandahållande på marknaden eller ibruktagande av komponenter eller separata tekniska enheter som har undantagits från en eller flera bestämmelser i denna förordning enligt artikel 35 eller som är avsedda att monteras på fordon som omfattas av godkännanden som beviljats enligt artikel 37 och som avser ifrågavarande komponent eller separata tekniska enhet.
4. Med avvikelse från punkt 1 och om inget annat föreskrivs i denna förordning eller i en av de delegerade akter som antas enligt denna förordning får medlemsstaterna tillåta tillhandahållande på marknaden eller ibruktagande av komponenter eller separata tekniska enheter som är avsedda att monteras i fordon som vid tidpunkten för tillhandahållandet på marknaden eller ibruktagandet inte behövde typgodkännas enligt denna förordning eller enligt direktiv 2003/37/EG.
KAPITEL XII
SKYDDSKLAUSULER
Artikel 41
Förfarande för att hantera fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som utgör en allvarlig risk på nationell nivå
1. Om en medlemsstats marknadstillsynsmyndigheter har vidtagit åtgärder i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 765/2008 eller om de har tillräckliga skäl att anta att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som omfattas av denna förordning utgör en allvarlig risk för människors hälsa eller säkerhet eller andra aspekter av skyddet av allmänintressen som omfattas av denna förordning, ska den godkännandemyndighet som beviljade godkännandet utvärdera fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten med avseende på alla de krav som fastställs i denna förordning. De berörda ekonomiska aktörerna ska samarbeta fullt ut med godkännande- och/eller marknadstillsynsmyndigheterna.
Om den godkännandemyndighet som beviljade godkännandet vid utvärderingen konstaterar att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten inte uppfyller kraven i denna förordning ska den utan dröjsmål ålägga den berörda ekonomiska aktören att vidta alla lämpliga korrigerande åtgärder för att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten ska uppfylla dessa krav eller dra tillbaka produkten från marknaden eller återkalla den inom en rimlig period, som står i förhållande till typen av risk.
Artikel 21 i förordning (EG) nr 765/2008 ska tillämpas på de åtgärder som avses i andra stycket i denna punkt.
2. Om godkännandemyndigheterna anser att den bristande överensstämmelsen inte bara gäller det nationella territoriet, ska de informera kommissionen och de andra medlemsstaterna om utvärderingsresultaten och om de åtgärder som de har ålagt den ekonomiska aktören.
3. Den ekonomiska aktören ska se till att alla lämpliga korrigerande åtgärder vidtas i fråga om alla icke överensstämmande fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som den har släppt ut på marknaden eller registrerat eller för vars ibruktagande i unionen den ansvarar.
4. Om den berörda ekonomiska aktören inte vidtar lämpliga korrigerande åtgärder inom den period som avses i punkt 1 andra stycket, ska de nationella myndigheterna vidta lämpliga åtgärder för att förbjuda eller begränsa tillhandahållande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter på deras nationella marknad, dra tillbaka dem från den marknaden eller återkalla dem.
5. De nationella myndigheterna ska utan dröjsmål underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om de åtgärder som avses i punkt 4.
I den information som lämnas ska alla tillgängliga uppgifter ingå, särskilt de uppgifter som krävs för att kunna identifiera det fordon, det system, den komponent eller den separata tekniska enhet som inte uppfyller kraven, dess ursprung, vilken typ av bristande överensstämmelse som görs gällande och vilken risk som är aktuell, vilken typ av nationell åtgärd som vidtagits och dess varaktighet samt den berörda ekonomiska aktörens synpunkter. Godkännandemyndigheterna ska i synnerhet ange om den bristande överensstämmelsen beror på något av följande:
a) |
Fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten uppfyller inte krav som rör personers hälsa eller säkerhet, miljöskydd eller andra aspekter av skyddet av allmänintressen som omfattas av denna förordning. |
b) |
Brister i de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga I. |
6. Medlemsstaterna ska inom en månad informera kommissionen och de andra medlemsstaterna om vidtagna åtgärder och om eventuella kompletterande uppgifter som de har tillgång till med avseende på fordonets, systemets, komponentens eller den separata tekniska enhetens bristande överensstämmelse med kraven samt eventuella invändningar mot den anmälda nationella åtgärden.
7. Om varken någon medlemsstat eller kommissionen har invänt mot en åtgärd som en medlemsstat har vidtagit inom en månad från mottagandet av den information som avses i punkt 6 i denna artikel, ska åtgärden utvärderas av kommissionen i enlighet med artikel 42.
8. Medlemsstaterna ska se till att lämpliga begränsande åtgärder vidtas avseende berörda fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter utan dröjsmål, till exempel att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten dras tillbaka från marknaden.
Artikel 42
Unionsförfarande för skyddsåtgärder
1. Om det under det förfarande som beskrivs i artikel 41.3 och 41.4 gjorts invändningar mot en åtgärd som en medlemsstat har vidtagit eller om kommissionen anser att en nationell åtgärd strider mot unionslagstiftningen ska kommissionen utan dröjsmål utvärdera den nationella åtgärden efter samråd med medlemsstaterna och den eller de berörda ekonomiska aktörerna. På grundval av resultaten av denna utvärdering ska kommissionen, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2, fastställa om den nationella åtgärden ska anses vara berättigad eller inte.
Kommissionen ska underrätta alla medlemsstater och den eller de berörda ekonomiska aktörerna om beslutet.
2. Om kommissionen anser att den nationella åtgärden är berättigad ska alla medlemsstater vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att det fordon, det system, den komponent eller den separata tekniska enhet som inte uppfyller kraven dras tillbaka från deras marknader och underrätta kommissionen om detta. Om den nationella åtgärden inte anses vara berättigad ska den berörda medlemsstaten dra tillbaka eller anpassa åtgärden i enlighet med det beslut som avses i punkt 1.
3. Om den nationella åtgärden anses berättigad och tillskrivs brister i denna förordning eller i de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning, ska kommissionen föreslå lämpliga åtgärder enligt följande:
a) |
Om delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning berörs, ska kommissionen föreslå nödvändiga ändringar av den berörda akten. |
b) |
Om FN/ECE-föreskrifter berörs ska kommissionen utarbeta utkast till nödvändiga ändringar av berörda FN/ECE-föreskrifter i enlighet med det förfarande som är tillämpligt enligt 1958 års reviderade överenskommelse. |
Artikel 43
Överensstämmande fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som utgör en allvarlig risk
1. Om en medlemsstat efter en utvärdering enligt artikel 41.1 konstaterar att fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter trots att de uppfyller de tillämpliga kraven eller är korrekt märkta, utgör en allvarlig säkerhetsrisk eller kan skada miljön eller folkhälsan allvarligt, ska den ålägga den berörda ekonomiska aktören att vidta lämpliga åtgärder för att se till att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten vid utsläppande på marknaden, registrering eller efter ibruktagande inte längre utgör en sådan risk, för att dra tillbaka fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten från marknaden eller återkalla produkten inom en period som är rimlig i förhållande till typen av risk. Medlemsstaten får vägra att registrera sådana fordon till dess att fordonstillverkaren har vidtagit alla lämpliga åtgärder.
2. För fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som avses i punkt 1 ska den ekonomiska aktören se till att korrigerande åtgärder vidtas med avseende på alla sådana fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som släpps ut på marknaden, registreras eller tas i bruk i unionen.
3. De medlemsstater som avses i punkt 1 ska inom en månad underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om alla tillgängliga uppgifter, särskilt de uppgifter som krävs för att identifiera fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten, dess ursprung och leveranskedja, vilken typ av risk som är aktuell, vilken typ av nationella åtgärder som vidtagits och deras varaktighet.
4. Kommissionen ska utan dröjsmål samråda med medlemsstaterna och den eller de berörda ekonomiska aktörerna, och särskilt med den godkännandemyndighet som beviljade typgodkännandet, samt utvärdera de nationella åtgärder som vidtagits. På grundval av den utvärderingen ska kommissionen fastställa om de nationella åtgärder som avses i punkt 1 ska anses vara berättigad eller inte och om det är nödvändigt att föreslå lämpliga åtgärder.
5. Kommissionen ska rikta sitt beslut till alla medlemsstater och omedelbart underrätta dem och den eller de berörda ekonomiska aktörerna om beslutet.
Artikel 44
Fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som inte överensstämmer med den godkända typen
1. Om nya fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som åtföljs av intyg om överensstämmelse eller försetts med godkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen, ska den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet vidta nödvändiga åtgärder, inbegripet återkallelse av typgodkännandet, för att se till att serietillverkade fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter överensstämmer med den godkända typen.
2. Med avseende på punkt 1 ska avvikelser från uppgifterna i EU-typgodkännandeintyget eller informationsmaterialet anses utgöra bristande överensstämmelse med den godkända typen.
3. Om en godkännandemyndighet visar att nya fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som åtföljs av intyg om överensstämmelse eller försetts med godkännandemärke som utfärdats i en annan medlemsstat inte överensstämmer med den godkända typen, kan den begära att den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet kontrollerar att de serietillverkade fordonen, systemen, komponenterna eller separata tekniska enheterna fortsättningsvis överensstämmer med den godkända typen. Efter att ha tagit emot en sådan begäran ska den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet vidta de begärda åtgärderna så snart som möjligt och senast inom tre månader från dagen för begäran.
4. Godkännandemyndigheten ska begära att den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet av ett system, en komponent, en separat teknisk enhet eller ett icke färdigbyggt fordon vidtar nödvändiga åtgärder för att se till att serietillverkade fordon åter bringas att överensstämma med den godkända typen i följande fall:
a) |
Om det i samband med EU-typgodkännande av fordon visat sig att ett fordons bristande överensstämmelse uteslutande beror på bristande överensstämmelse hos ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet. |
b) |
Om det i samband med etappvist typgodkännande visat sig att den bristande överensstämmelsen hos ett etappvis färdigbyggt fordon uteslutande beror på bristande överensstämmelse hos ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som ingår i det icke färdigbyggda fordonet eller på bristande överensstämmelse hos det icke färdigbyggda fordonet i sig. |
5. Efter att ha tagit emot en sådan begäran ska den berörda godkännandemyndigheten, vid behov i samarbete med den godkännandemyndighet som lämnade in begäran, vidta nödvändiga åtgärder snarast möjligt och senast inom tre månader från dagen för begäran.
6. Om bristande överensstämmelse konstateras, ska godkännandemyndigheten i den medlemsstat som beviljade EU-typgodkännandet av systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten eller det icke färdigbyggda fordonet vidta de åtgärder som anges i punkt 1.
Godkännandemyndigheterna ska inom en månad underrätta varandra om varje återkallelse av EU-typgodkännanden och orsakerna till detta.
7. Om den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet bestrider den bristande överensstämmelse som anmälts till den, ska de berörda medlemsstaterna söka lösa denna tvist. Kommissionen ska hållas underrättad och, om det är nödvändigt, inleda samråd i syfte att nå fram till en uppgörelse.
Artikel 45
Utsläppande på marknaden och ibruktagande av delar eller utrustning som kan utgöra en allvarlig risk för nödvändiga systems korrekta funktion
1. Delar eller utrustning som kan utgöra en allvarlig risk för den korrekta funktionen hos system som är nödvändiga för fordonets säkerhet eller för dess miljöprestanda får inte släppas ut på marknaden, registreras eller tas i bruk och ska vara förbjudna, om de inte har fått tillstånd av en godkännandemyndighet i enlighet med artikel 46.1, 46.2 och 46.4.
2. För att säkerställa en enhetlig tillämpning av punkt 1 kan kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa en förteckning över sådana delar eller sådan utrustning utifrån tillgänglig information, i synnerhet information som medlemsstaterna tillhandahåller om
a) |
graden av allvar i risken avseende säkerhet eller miljöprestanda hos fordon som utrustats med de aktuella delarna eller den aktuella utrustningen, |
b) |
de eventuella konsekvenserna av ett eventuellt krav på godkännande av delar eller utrustning enligt denna artikel för konsumenter och tillverkare på eftermarknaden. |
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2.
3. Punkt 1 ska inte tillämpas på originaldelar eller originalutrustning eller på delar eller utrustning som har typgodkänts i enlighet med någon av de akter som förtecknas i bilaga I, såvida godkännandet inte hänför sig till andra aspekter än de som omfattas av punkt 1.
4. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 71 avseende de krav som de delar och den utrustning som avses i punkt 1 i den här artikeln ska uppfylla.
5. Dessa krav kan baseras på de akter som förtecknas i bilaga I eller kan bestå av en jämförelse mellan delarna eller utrustningen och miljö- eller säkerhetsprestanda hos originalfordonet eller någon av dess delar beroende på vad som är lämpligt. Oavsett vilket ska kraven säkerställa att delarna eller utrustningen inte påverkar funktionen hos de system som är nödvändiga för fordonets säkerhet eller dess miljöprestanda.
Artikel 46
Delar eller utrustning som kan utgöra en allvarlig risk för nödvändiga systems korrekta funktion – kompletterande krav
1. Med avseende på tillämpningen av artikel 45.1 ska tillverkaren av delar eller utrustning till godkännandemyndigheten inlämna en ansökan tillsammans med en provningsrapport från en utnämnd teknisk tjänst som intygar att de delar eller den utrustning för vilka tillstånd söks uppfyller de krav som avses i artikel 45.4. Endast en ansökan får lämnas in av tillverkaren per typ av del och endast till en godkännandemyndighet.
På begäran av en annan medlemsstats behöriga myndighet ska den godkännandemyndighet som har beviljat tillståndet, inom en månad från mottagandet av begäran, till den förstnämna myndigheten översända en kopia av det begärda intyget om tillstånd inklusive bilagor via ett gemensamt och säkert system för elektronisk kommunikation. Kopian får även föreligga i form av en säker elektronisk fil.
2. Ansökan ska innehålla uppgifter om tillverkaren av delarna eller utrustningen, om typ, identifikation och delnummer för delarna eller utrustningen, fordonstillverkarens namn, fordonstypen och, om det är lämpligt, tillverkningsår eller annan information som medger identifikation av det fordon som dessa delar eller denna utrustning ska monteras i.
När godkännandemyndigheten, med beaktande av provningsrapporten och övriga styrkande uppgifter, är övertygad om att delarna eller utrustningen i fråga uppfyller kraven i artikel 45.4, ska den ge tillstånd till att delarna eller utrustningen släpps ut på marknaden och tas i bruk, om inte annat följer av punkt 4 andra stycket i den här artikeln.
Godkännandemyndigheten ska utan dröjsmål utfärda ett intyg till tillverkaren.
3. Kommissionen får anta en genomförandeakt för att fastställa en mall och ett numreringssystem för det intyg som avses i punkt 2 tredje stycket i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2.
4. Tillverkaren ska utan dröjsmål informera den godkännandemyndighet som gav sitt tillstånd om eventuella ändringar avseende de villkor enligt vilka det utfärdades. Denna godkännandemyndighet ska besluta om det är nödvändigt att revidera tillståndet eller utfärda ett nytt och om ytterligare provningar är nödvändiga.
Tillverkaren ska se till att delarna och utrustningen tillverkas och fortsätter att tillverkas i enlighet med de villkor enligt vilka tillståndet utfärdades.
5. Innan ett tillstånd beviljas ska godkännandemyndigheten kontrollera att det finns tillfredsställande rutiner och förfaranden för att säkerställa en effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen.
Om godkännandemyndigheten finner att villkoren för att utfärda tillståndet inte längre är uppfyllda, ska den begära att tillverkaren vidtar de åtgärder som krävs för att se till att delarna eller utrustningen åter bringas i överensstämmelse. Om det är nödvändigt ska godkännandemyndigheten återkalla tillståndet.
6. De olika medlemsstaternas godkännandemyndigheter ska uppmärksamma kommissionen på all oenighet beträffande det tillstånd som avses i punkt 2 andra stycket. Kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att lösa oenigheten, och även vid behov begära att tillståndet återkallas, efter att ha samrått med godkännandemyndigheterna.
7. Till dess att den förteckning som avses i artikel 45.2 har upprättats, får medlemsstaterna behålla nationella bestämmelser om vilka delar eller vilken utrustning som kan påverka den korrekta funktionen hos system som är nödvändiga för fordonets säkerhet eller dess miljöprestanda.
Artikel 47
Återkallelse av fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter
1. En tillverkare som beviljats EU-typgodkännande av komplett fordon ska omedelbart underrätta den godkännandemyndighet som godkänt fordonet om tillverkaren åläggs att, i enlighet med förordning (EG) nr 765/2008, återkalla fordon som släppts ut på marknaden, registrerats eller för vars ibruktagande tillverkaren var ansvarig, på grund av att ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som monterats på fordonet utgör en allvarlig risk för säkerheten, folkhälsan eller miljöskyddet, oberoende av om godkännande beviljats i vederbörlig ordning i enlighet med denna förordning, eller på grund av att en del som inte är föremål för några särskilda krav enligt typgodkännandelagstiftningen utgör en allvarlig risk för säkerheten, folkhälsan eller miljöskyddet.
2. En tillverkare av system, komponenter eller separata tekniska enheter som beviljats ett EU-typgodkännande ska omedelbart underrätta den godkännandemyndighet som godkänt produkten om tillverkaren åläggs att i enlighet med förordning (EG) nr 765/2008 återkalla system, komponenter eller separata tekniska enheter som släppts ut på marknaden eller registrerats eller för vars ibruktagande tillverkaren var ansvarig, på grund av att de utgör en allvarlig risk för säkerheten, arbetarskyddet, folkhälsan eller miljöskyddet, oberoende av om godkännande beviljats i vederbörlig ordning enligt den här förordningen.
3. Tillverkaren ska föreslå godkännandemyndigheten lämpliga korrigerande åtgärder för att undanröja den allvarliga risk som avses i punkterna 1 och 2. Godkännandemyndigheten ska utan dröjsmål meddela godkännandemyndigheterna i de övriga medlemsstaterna de föreslagna korrigerande åtgärderna.
Godkännandemyndigheterna ska se till att de korrigerande åtgärderna genomförs på ett verksamt sätt i deras respektive medlemsstater.
4. Om den berörda godkännandemyndigheten anser att åtgärderna är otillräckliga eller inte har genomförts tillräckligt snabbt, ska den utan dröjsmål informera den godkännandemyndighet som beviljat EU-typgodkännandet.
Den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet ska därefter informera tillverkaren. Om tillverkaren inte föreslår och genomför effektiva korrigerande åtgärder, ska den godkännandemyndighet som beviljat EU-typgodkännandet vidta alla skyddsåtgärder som krävs, inbegripet återkallelse av EU-typgodkännandet. Vid återkallelse av EU-typgodkännande ska godkännandemyndigheten inom en månad från en sådan återkallelse underrätta tillverkaren, övriga medlemsstaters godkännandemyndigheter och kommissionen med rekommenderad post eller likvärdigt elektroniskt medel.
Artikel 48
Delgivning av beslut och tillgängliga rättsmedel
1. I varje beslut som fattas enligt denna förordning och varje beslut som innebär att EU-typgodkännande vägras eller återkallas, att registrering vägras, att utsläppande på marknaden, registrering eller ibruktagande av ett fordon förbjuds eller förenas med begränsningar eller att tillbakadragande av ett fordon från marknaden ska ske, ska de skäl på vilka beslutet grundas redovisas utförligt.
2. Den berörda parten ska underrättas om varje sådant beslut och samtidigt upplysas om vilka rättsmedel som finns tillgängliga inom ramen för gällande rätt i den berörda medlemsstaten och tidsfristerna för att utöva dessa rättsmedel.
KAPITEL XIII
INTERNATIONELLA FÖRESKRIFTER
Artikel 49
FN/ECE-föreskrifter som krävs för EU-typgodkännande
1. FN/ECE-föreskrifter eller ändringar av dem som unionen har röstat för eller som unionen har anslutit sig till och som förtecknas i bilaga I till denna förordning eller i de delegerade akter som antagits enligt denna förordning ska vara en del av de krav som ställs för ett EU-typgodkännande av fordon.
2. Medlemsstaternas godkännandemyndigheter ska godta godkännanden som beviljats enligt de FN/ECE-föreskrifter som avses i punkt 1 samt, i tillämpliga fall, tillhörande godkännandemärken i stället för motsvarande godkännanden och godkännandemärken som beviljats i enlighet med denna förordning och de delegerade akter som antagits enligt denna förordning.
3. Om unionen har röstat för en FN/ECE-föreskrift eller ändringar av denna med avseende på ett EU-typgodkännande av fordon, ska kommissionen i enlighet med artikel 71 anta en delegerad akt för att göra FN/ECE-föreskriften eller ändringar av denna obligatoriska och för att ändra bilaga I till denna förordning eller de delegerade akter som antagits enligt denna förordning, beroende på vad som är lämpligt.
Den delegerade akten ska ange dag för obligatorisk tillämpning av FN/ECE-föreskriften eller ändringarna av denna och ska när det är lämpligt innehålla övergångsbestämmelser.
Kommissionen ska anta separata delegerade akter som anger den obligatoriska tillämpningen av FN/ECE-föreskrifter.
Artikel 50
Erkännande av OECD:s provningsrapporter för EU-typgodkännande
1. Utan att det påverkar de övriga krav som fastställs i denna förordning får EU-typgodkännandet, då det i denna förordning hänvisas till OECD-koder, grunda sig på en fullständig provningsrapport som utfärdas på grundval av standardiserade OECD-koder som ett alternativ till de provningsrapporter som upprättats enligt denna förordning eller de delegerade akter som antagits enligt denna förordning.
2. För att den OECD-provningsrapport som avses i punkt 1 ska kunna ligga till grund för ett EU-typgodkännande måste den ha godkänts i enlighet med bilaga 1 till OECD-rådets beslut från februari 2012 om översyn av de standardiserade OECD-koderna för officiell provning av jordbruks- och skogsbrukstraktorer, i dess ändrade lydelse.
KAPITEL XIV
TILLHANDAHÅLLANDE AV TEKNISK INFORMATION
Artikel 51
Information riktad till användarna
1. Tillverkaren får inte, avseende de uppgifter som föreskrivs i denna förordning, eller i de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning, tillhandahålla teknisk information som avviker från de uppgifter som godkänts av godkännandemyndigheten.
2. Om så föreskrivs i en delegerad akt eller genomförandeakt som antagits enligt denna förordning, ska tillverkaren ge användarna tillgång till all relevant information och nödvändiga instruktioner som beskriver eventuella särskilda villkor eller begränsningar för användningen av ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet.
3. Den information som avses i punkt 2 ska tillhandahållas på det eller de officiella språken i den medlemsstat där fordonet är avsett att släppas ut på marknaden, registreras eller tas i bruk. Den ska efter godkännandemyndighetens godtagande tillhandahållas i användarhandboken.
Artikel 52
Information riktad till tillverkare av komponenter eller separata tekniska enheter
1. Fordonstillverkaren ska ge tillverkare av komponenter eller separata tekniska enheter tillgång till alla uppgifter som krävs för EU-typgodkännande av komponenter eller separata tekniska enheter eller för erhållande av tillstånd enligt artikel 45 inbegripet i förekommande fall ritningar enligt de delegerade akter och genomförandeakter som antagits enligt denna förordning.
Fordonstillverkaren får kräva att tillverkarna av komponenter eller separata tekniska enheter ingår bindande avtal om att information som inte är allmänt tillgänglig eller som hänför sig till immateriella rättigheter ska hållas konfidentiell.
2. En tillverkare av komponenter eller separata tekniska enheter som är innehavare av ett EU-typgodkännandeintyg som i enlighet med i artikel 26.4 omfattar begränsningar för användningen eller särskilda monteringskrav eller båda delarna, ska tillhandahålla fordonstillverkaren fullständig, utförlig information om detta.
Om så föreskrivs i en delegerad akt som antagits enligt denna förordning, ska tillverkaren av komponenter eller separata tekniska enheter tillsammans med dessa komponenter eller separata tekniska enheter tillhandahålla instruktioner rörande begränsningar för användningen eller särskilda monteringskrav eller båda delarna.
KAPITEL XV
TILLGÅNG TILL INFORMATION OM REPARATION OCH UNDERHÅLL
Artikel 53
Tillverkares skyldigheter
1. Tillverkarna ska tillhandahålla icke-diskriminerande tillgång till information om reparation och underhåll av fordonet till auktoriserade återförsäljare, verkstäder och oberoende aktörer genom webbplatser i ett standardiserat format på ett lättillgängligt och direkt sätt. Denna skyldighet ska inte gälla om fordonet har godkänts som ett fordon som tillverkas i små serier.
Programvara som är nödvändig för att säkerhets- och miljöanläggningar ska fungera korrekt får skyddas mot otillåten manipulation. Manipulation av dessa anläggningar som är nödvändig för att kunna reparera eller underhålla dem eller som är tillgänglig för auktoriserade återförsäljare och verkstäder ska också göras tillgänglig för oberoende aktörer på ett icke-diskriminerande sätt.
2. Till dess att kommissionen har antagit ett standardiserat format för tillhandahållande av den information som avses i punkt 1 ska informationen göras tillgänglig på ett enhetligt sätt så att den kan behandlas av oberoende aktörer med en rimlig arbetsinsats.
Tillverkarna ska ge auktoriserade återförsäljare, verkstäder och oberoende aktörer icke-diskriminerande tillgång till utbildningsmaterial och relevanta arbetsverktyg. Sådan tillgång ska i tillämpliga fall även ges till lämplig utbildning i fråga om nedladdning av programvara, hantering av diagnostiska felkoder och användning av arbetsverktyg.
3. Utan att det påverkar punkt 1 ska den information som avses i den punkten omfatta följande:
a) |
Traktorns typ och modell. |
b) |
Fordonets entydiga identifieringsnummer. |
c) |
Servicehandböcker inklusive reparations- och underhållsregister samt servicescheman. |
d) |
Tekniska manualer och rapporter om teknisk service. |
e) |
Komponent- och diagnosinformation (t.ex. högsta respektive lägsta teoretiska mätvärden). |
f) |
Kopplingsscheman. |
g) |
Diagnostiska felkoder, inklusive tillverkarspecifika koder. |
h) |
All information som behövs för att installera ny eller uppdaterad programvara på ett nytt fordon eller en ny fordonstyp (till exempel programkomponentnummer). |
i) |
Information om, och förmedlad med hjälp av, märkesskyddade verktyg och utrustning. |
j) |
Information om dataregistrering, provningsdata och annan teknisk information (såsom dubbelriktade övervakningsdata om det är relevant i fråga om den teknik som används). |
k) |
Standardiserade arbetsenheter eller tidsperioder för reparations- och underhållsarbete om sådana – direkt eller via en tredje part – görs tillgängliga för tillverkarnas auktoriserade återförsäljare och verkstäder. |
4. Auktoriserade återförsäljare eller verkstäder som ingår i en viss fordonstillverkares distributionsnät ska betraktas som oberoende aktörer i den mening som avses i denna förordning, om de tillhandahåller reparations- och underhållstjänster för fordon som omfattas av en annan tillverkares distributionsnät i vilket de inte ingår.
5. Information om reparation och underhåll av fordonen ska alltid vara tillgänglig, utom när underhållsarbete måste utföras på informationssystemen.
6. För tillverkning och underhåll av ersättnings- eller servicekomponenter samt diagnosverktyg och provningsutrustning som är OBD-kompatibla ska tillverkarna, på ett sätt som inte diskriminerar, tillhandahålla relevant OBD-information samt information om reparation och underhåll av fordonen till alla berörda företag som tillverkar eller reparerar komponenter, diagnosverktyg eller provningsutrustning.
7. För utformning och tillverkning av fordonssystem för alternativbränslefordon ska tillverkarna, på ett icke-diskriminerande sätt, tillhandahålla relevant OBD-information samt information om reparation och underhåll av fordonen till alla berörda företag som tillverkar, installerar eller reparerar utrustning för alternativbränslefordon.
8. I samband med ansökan om EU-typgodkännande eller nationellt typgodkännande ska tillverkaren för godkännandemyndigheten styrka att denna förordning efterlevs i fråga om den information som krävs enligt denna artikel.
Om sådan information inte finns tillgänglig eller inte överensstämmer med denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antagits enligt denna förordning och som är tillämpliga vid tidpunkten för ansökan om EU-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, ska tillverkaren tillhandahålla den inom sex månader från dagen för godkännandet.
Kommissionen får anta en genomförandeakt för att fastställa en mall för ett intyg om tillgång till OBD-information och information om reparation och underhåll av fordonet, vilket ger godkännandemyndigheten uppgifter som styrker överensstämmelsen med denna förordning. Denna genomförandeakt ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2.
9. Om uppgifter som styrker överensstämmelsen med denna förordning inte tillhandhålls inom den tid som avses i punkt 8 andra stycket, ska godkännandemyndigheten vidta lämpliga åtgärder för att se till att bestämmelserna efterlevs.
10. Tillverkaren ska på sina webbplatser tillhandahålla ändringar och tillägg till informationen om reparation och underhåll av fordon samtidigt som dessa ställs till förfogande för auktoriserade verkstäder.
11. Om ett fordons reparations- och underhållsregister lagras i en central databas hos tillverkaren eller för dennes räkning, ska oberoende verkstäder ha kostnadsfri tillgång till detta register och ska kunna föra in uppgifter om reparation och underhåll som de utfört.
12. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 71 där närmare bestämmelser fastställs om kraven på tillgång till information om reparation och underhåll, särskilt tekniska specifikationer om hur information om reparation och underhåll av fordonet ska tillhandahållas.
13. Kommissionen ska genom de delegerade akter som avses i punkt 12 anpassa de informationskrav som fastställs i denna artikel, även i fråga om de tekniska specifikationerna om hur information ska tillhandahållas, så att de står i förhållande till sitt avsedda syfte, särskilt med hänsyn till det särskilda fallet att tillverkaren har en relativt liten produktionsvolym för den berörda fordonstypen, med hänsyn tagen till de gränsvärden för fordon som tillverkas i små serier som anges i bilaga II. I vederbörligen motiverade fall kan en sådan anpassning resultera i ett undantag från kravet att tillhandahålla informationen i ett standardiserat format. En eventuell anpassning eller ett undantag ska under alla omständigheter säkerställa att målen med denna artikel kan uppnås.
Artikel 54
Skyldigheter för flera innehavare av typgodkännande
Vid typgodkännande i flera steg, kombinerat typgodkännande och etappvist typgodkännande ska den tillverkare som ansvarar för respektive typgodkännande också vara ansvarig för att meddela reparationsinformation om särskilda system, komponenter eller separata tekniska enheter eller den särskilda etappen till både den slutliga tillverkaren och oberoende aktörer.
Den slutliga tillverkaren ska ansvara för att tillhandahålla information till oberoende aktörer om det kompletta fordonet.
Artikel 55
Avgift för tillgång till information om reparation och underhåll av fordon
1. Tillverkaren får ta ut en rimlig och proportionell avgift för tillgången till den information om reparation och underhåll av fordon, de arbetsverktyg och den utbildning som omfattas av denna förordning. En avgift ska inte anses rimlig eller proportionell om den avhåller oberoende aktörer från att söka tillgång därför att den inte står i proportion till den utsträckning den oberoende aktören använder sig av denna tillgång.
2. Tillverkarna ska tillhandahålla information om reparation och underhåll av fordon dagligen, månadsvis och årsvis, med olika avgifter för tillgång till informationen beroende på den tidsperiod för vilken tillgång ges.
Artikel 56
Forum för tillgång till fordonsinformation
Tillämpningsområdet för den verksamhet som utförs av det forum för tillgång till fordonsinformation som inrättades i enlighet med artikel 13.9 i kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 av den 18 juli 2008 om genomförande och ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (34) ska utvidgas till de fordon som omfattas av denna förordning.
På grundval av indikationer på avsiktlig eller oavsiktlig felaktig användning av OBD-information och information om reparation och underhåll av fordonet, ska det forum som avses i första stycket ge kommissionen råd om åtgärder för att förhindra sådant missbruk av information.
KAPITEL XVI
UTNÄMNING OCH ANMÄLAN AV TEKNISKA TJÄNSTER
Artikel 57
Krav avseende tekniska tjänster
1. Utnämnande godkännandemyndigheter ska, innan de utnämner en teknisk tjänst enligt artikel 59, säkerställa att den tekniska tjänsten uppfyller kraven i punkterna 2–9 i denna artikel.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 60.1 ska en teknisk tjänst vara etablerad enligt en medlemsstats nationella rätt och vara en juridisk person.
3. En teknisk tjänst ska vara ett tredjepartsorgan som inte är involverat i konstruktion, tillverkning, leverans eller underhåll av de fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som den bedömer.
Ett organ som hör till en näringslivsorganisation eller branschorganisation som företräder företag som är involverade i konstruktion, tillverkning, leverans, installation, användning eller underhåll av de fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som det bedömer, provar eller inspekterar får anses uppfylla kraven i första stycket, förutsatt att det kan styrkas att organet är oberoende och att intressekonflikter inte föreligger.
4. En teknisk tjänst, dess högsta ledning och den personal som ansvarar för att utföra de kategorier av verksamheter för vilka tjänsten utnämnts i enlighet med artikel 59.1 får inte vara konstruktör, tillverkare, leverantör eller ansvara för underhåll av de fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som den bedömer, och inte heller företräda parter som är involverade i dessa verksamhet. Detta ska inte hindra användning av bedömda fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som avses i punkt 3 i denna artikel och som är nödvändiga för den tekniska tjänstens verksamhet eller användning av sådana fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter för personligt bruk.
En teknisk tjänst ska se till att dess dotterbolags eller underentreprenörers verksamhet inte påverkar sekretessen, objektiviteten eller opartiskheten inom de verksamhetskategorier som tjänsten har utnämnts att utföra.
5. En teknisk tjänst och dess personal ska utföra de verksamhetskategorier som tjänsten har utnämnts att utföra, med största möjliga yrkesintegritet och erforderlig teknisk kompetens på det specifika området och vara fria från varje påtryckning och incitament, i synnerhet ekonomiska incitament, som kan påverka deras omdöme eller resultaten av deras bedömningar, särskilt när det gäller påtryckningar och incitament från personer eller grupper av personer som berörs av verksamhetens resultat.
6. En teknisk tjänst ska vara i stånd att utföra alla de verksamhetskategorier som den har utnämnts att utföra i enlighet med artikel 59.1 genom att på ett tillfredsställande sätt visa den godkännandemyndighet som utnämnt tjänsten att den har
a) |
tillräckligt kompetent personal med teknisk specialkunskap och yrkesutbildning samt lämplig erfarenhet för att utföra uppdraget, |
b) |
beskrivningar av de förfaranden som är relevanta för de verksamhetskategorier för vilka tjänsten önskar utnämnas, varvid det garanteras att förfarandena är öppna och kan upprepas, |
c) |
förfaranden för att utöva de verksamhetskategorier för vilka den önskar utnämnas med vederbörlig hänsyn tagen till den tekniska komplexiteten hos fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten i fråga och produktionsprocessens omfattning eller seriemässiga karaktär, och |
d) |
nödvändiga medel för att på lämpligt sätt kunna utföra uppgifterna relaterade till de verksamhetskategorier för vilka den önskar utnämnas och tillgång till den utrustning och de hjälpmedel som är nödvändiga. |
Den tekniska tjänsten ska dessutom visa den godkännandemyndighet som utnämner tjänsten att den respekterar de standarder som fastställs i de delegerade akter som antas enligt artikel 61 och som är relevanta för de verksamhetskategorier för vilka tjänsten utnämns.
7. De tekniska tjänsternas, deras högsta lednings och bedömningspersonalens opartiskhet ska säkerställas. De får inte delta i någon verksamhet som kan påverka deras objektivitet och integritet i samband med de verksamhetskategorier som de har utnämnts att utföra.
8. Tekniska tjänster ska teckna ansvarsförsäkring för sina verksamheter såvida inte medlemsstaten i enlighet med nationell rätt tar på sig ansvaret eller medlemsstaten själv är direkt ansvarig för bedömningen av överensstämmelse.
9. Personalen vid en teknisk tjänst ska iaktta tystnadsplikt beträffande all information som den erhåller vid utförandet av sina uppgifter enligt denna förordning eller de nationella bestämmelser som genomför den, utom gentemot den godkännandemyndighet som utnämner tjänsten eller när det krävs enligt unionsrätten eller nationell rätt. Äganderätten ska vara skyddad.
Artikel 58
Dotterbolag och underentreprenörer till tekniska tjänster
1. De tekniska tjänsterna får lägga ut delar av den verksamhet för vilken de utnämnts i enlighet med artikel 59.1 på underentreprenad eller låta verksamheten utföras av ett dotterbolag endast efter medgivande från den godkännandemyndighet som utnämnt tjänsten.
2. Om en teknisk tjänst lägger ut specifika uppgifter med anknytning till de verksamhetskategorier som den utnämnts att utföra eller om den anlitar ett dotterbolag ska den se till att underentreprenören eller dotterbolaget uppfyller kraven i artikel 57 och informera den godkännandemyndighet som utnämnt tjänsten om detta.
3. De tekniska tjänsterna ska ta det fulla ansvaret för alla uppgifter som utförs av dess underentreprenörer och dotterbolag, oavsett var de är etablerade.
4. De tekniska tjänsterna ska se till att den utnämnande godkännandemyndigheten har tillgång till de relevanta handlingarna rörande bedömningen av underentreprenörens eller dotterbolagets kvalifikationer och de uppgifter som de har utfört.
Artikel 59
Utnämning av tekniska tjänster
1. Beroende på kompetensområde ska de tekniska tjänsterna utnämnas för en eller flera av följande verksamhetskategorier:
a) |
kategori A: Tekniska tjänster som i sina egna anläggningar genomför de provningar som avses i denna förordning och i de akter som förtecknas i bilaga I. |
b) |
kategori B: Tekniska tjänster som övervakar de provningar som avses i denna förordning och i de akter som förtecknas i bilaga I och som utförs i tillverkarens anläggningar eller i en tredje parts anläggningar. |
c) |
kategori C: Tekniska tjänster som regelbundet bedömer och övervakar tillverkarens rutiner för kontroll av produktionsöverensstämmelsen. |
d) |
kategori D: Tekniska tjänster som övervakar eller genomför provningar eller inspektioner för övervakningen av produktionsöverensstämmelse. |
2. En godkännandemyndighet kan utnämnas till teknisk tjänst för en eller flera av de verksamheter som avses i punkt 1.
3. Andra tekniska tjänster än de som har utnämnts av ett tredjeland i enlighet med artikel 60 får anmälas som teknisk tjänst i den mening som avses i artikel 63, men endast om ett sådant godtagande av tekniska tjänster föreskrivs i ett bilateralt avtal mellan unionen och det berörda tredjelandet. Detta ska inte hindra en teknisk tjänst som är etablerad enligt en medlemsstats nationella rätt i enlighet med artikel 57.2 från att etablera dotterbolag i tredjeländer, förutsatt att dotterbolagen står under den utnämnda tekniska tjänstens direkta ledning och kontroll.
Artikel 60
Tillverkarens ackrediterade interna tekniska tjänster
1. En tillverkares ackrediterade interna tekniska tjänst får utnämnas endast för verksamhet i kategori A med avseende på tekniska krav för vilka självprovning är tillåten i enlighet med en delegerad akt som antagits enligt denna förordning. Den tekniska tjänsten ska utgöra en separat och urskiljbar del av företaget och får inte medverka i konstruktion, tillverkning, leverans eller underhåll av de fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som den ska bedöma.
2. En ackrediterad intern teknisk tjänst ska uppfylla följande krav:
a) |
Utöver att vara utnämnd av en medlemsstats godkännandemyndighet ska den vara ackrediterad av ett nationellt ackrediteringsorgan enligt definitionen i artikel 2 led 11 i förordning (EG) nr 765/2008 och i enlighet med de standarder och det förfarande som avses i artikel 61 i den här förordningen. |
b) |
Den ackrediterade interna tekniska tjänsten och dess personal ska vara organisatoriskt åtskilda från det företag som de är en del av och ha rapporteringsmetoder som säkerställer att de är opartiska, och de ska styrka detta för det berörda nationella ackrediteringsorganet. |
c) |
Varken den ackrediterade interna tekniska tjänsten eller dess personal får delta i någon verksamhet som kan påverka deras objektivitet och integritet i samband med de verksamhetskategorier för vilka den utnämnts. |
d) |
Den ackrediterade interna tekniska tjänsten ska tillhandahålla sina tjänster enbart till det företag som den är en del av. |
3. En ackrediterad intern teknisk tjänst behöver inte anmälas till kommissionen enligt artikel 63, men information om dess ackreditering ska lämnas av det företag som den är en del av, eller av det nationella ackrediteringsorganet, till den utnämnande godkännandemyndigheten på den myndighetens begäran.
Artikel 61
Förfaranden för fastställande av prestandakrav och bedömning av tekniska tjänster
För att se till att tekniska tjänster uppfyller samma högt ställda prestandakrav i alla medlemsstater ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 71 med avseende på de krav som de tekniska tjänsterna måste uppfylla och förfarandet för bedömning av dem i enlighet med artikel 62 och ackreditering av dem i enlighet med artikel 60.
Artikel 62
Bedömning av de tekniska tjänsternas kompetens
1. Den utnämnande godkännandemyndigheten ska upprätta en bedömningsrapport som visar att den tekniska tjänst som önskar utnämnas har bedömts med avseende på dess efterlevnad av kraven i denna förordning och de delegerade akter som antagits enligt denna förordning. Den rapporten kan inbegripa ett ackrediteringsintyg som utfärdats av ett ackrediteringsorgan.
2. Bedömningen som den rapport som avses i punkt 1 bygger på ska utföras i enlighet med bestämmelserna i en delegerad akt som antas enligt artikel 61. Bedömningsrapporten ska ses över minst vart tredje år.
3. Bedömningsrapporten ska på begäran översändas till kommissionen. I detta fall, och om bedömningen inte bygger på ett intyg om ackreditering utfärdat av ett nationellt ackrediteringsorgan som intygar att den tekniska tjänsten uppfyller kraven i denna förordning, ska den utnämnande godkännandemyndigheten förse kommissionen med dokumentation som styrker den tekniska tjänstens kompetens och de åtgärder som vidtagits för att se till att den tekniska tjänsten övervakas regelbundet av den utnämnande godkännandemyndigheten och uppfyller kraven i denna förordning och de delegerade akter som antas enligt denna förordning.
4. Den godkännandemyndighet som avser att utnämnas till teknisk tjänst i enlighet med artikel 59.2 ska visa att den uppfyller tillämpliga krav genom dokumentation i form av en bedömning utförd av bedömare som är oberoende i förhållande till den verksamhet som bedöms. Sådana bedömare kan komma från samma organisation under förutsättning att de är oberoende i förhållande till den personal som utför den verksamhet som är föremål för bedömning.
5. En ackrediterad intern teknisk tjänst ska uppfylla de relevanta bestämmelserna i denna artikel.
Artikel 63
Anmälningsförfaranden
1. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla namn, adress, inbegripet elektronisk adress, ansvariga personer samt verksamhetskategori för varje teknisk tjänst som de har utnämnt, samt alla senare ändringar av dessa utnämnda tjänster. Av denna anmälan ska det framgå vilka områden i förteckningen i bilaga I som de tekniska tjänsterna har utnämnts för.
2. En teknisk tjänst får utföra den verksamhet som avses i artikel 59.1 för den utnämnande godkännandemyndigheten som ansvarar för typgodkännandet enbart om detta på förhand har anmälts till kommissionen i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.
3. Samma tekniska tjänst får utnämnas av flera utnämnande godkännandemyndigheter och anmälas av dessa godkännandemyndigheters medlemsstater oberoende av vilken kategori eller vilka kategorier av verksamheter som den kommer att bedriva i enlighet med artikel 59.1.
4. Kommissionen ska informeras om alla senare relevanta ändringar av den utnämnda tjänsten.
5. Om en viss organisation eller ett visst behörigt organ, vars verksamhet inte omfattas av artikel 59.1, behöver utnämnas för tillämpning av en akt som förtecknas i bilaga I, ska anmälan göras enligt den här artikeln.
6. Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra en förteckning och närmare uppgifter om de tekniska tjänster som anmälts i enlighet med denna artikel.
Artikel 64
Ändringar av utnämningar
1. Om en utnämnande godkännandemyndighet har konstaterat eller har informerats om att en teknisk tjänst som den utnämnt inte längre uppfyller de krav som anges i denna förordning eller att den underlåter att fullgöra sina skyldigheter, ska myndigheten begränsa eller återkalla utnämningen tillfälligt eller slutgiltigt, beroende på hur allvarlig underlåtenheten att uppfylla kraven eller fullgöra skyldigheterna är. Den medlemsstat som har anmält denna tekniska tjänst ska omedelbart underrätta kommissionen om detta. Kommissionen ska på motsvarande sätt ändra de offentliggjorda uppgifter som avses i artikel 63.6.
2. I händelse av begränsning eller tillfällig eller slutgiltig återkallelse av en utnämning, eller om den tekniska tjänsten har upphört med verksamheten, ska den utnämnande godkännandemyndigheten vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att den tekniska tjänstens akter antingen behandlas av en annan teknisk tjänst eller hålls tillgängliga för den utnämnande godkännandemyndigheten eller för marknadstillsynsmyndigheterna på deras begäran.
Artikel 65
Ifrågasättande av de tekniska tjänsternas kompetens
1. Kommissionen ska undersöka alla fall där den tvivlar på att en teknisk tjänst har erforderlig kompetens eller att en teknisk tjänst fortsatt uppfyller de krav och fullgör de skyldigheter som den omfattas av, och även alla fall där den gjorts uppmärksam på att det föreligger sådana tvivel.
2. Den utnämnande godkännandemyndighetens medlemsstat ska på begäran ge kommissionen all information om grunderna för att utnämna eller bibehålla utnämningen av den berörda tjänsten.
3. Kommissionen ska se till att all känslig information som erhålls under dess undersökningar behandlas konfidentiellt.
4. Om kommissionen konstaterar att en teknisk tjänst inte uppfyller eller inte längre uppfyller utnämningskraven, ska den meddela detta till den utnämnande godkännandemyndighetens medlemsstat, i syfte att, i samarbete med den medlemsstaten, fastställa vilka korrigerande åtgärder som krävs, och anmoda den medlemsstaten att vidta de korrigerande åtgärderna, inbegripet, vid behov, återkallande av utnämningen.
Artikel 66
Krav avseende de tekniska tjänsternas verksamhet
1. Tekniska tjänster ska utföra de verksamhetskategorier för vilka de utnämnts av den utnämnande godkännandemyndigheten och i enlighet med de bedömnings- och provningsförfaranden som fastställs i denna förordning och i de akter som förtecknas i bilaga I.
Tekniska tjänster ska övervaka eller ska själva genomföra de provningar som krävs för godkännande eller inspektioner enligt denna förordning eller i någon av de akter som förtecknas i bilaga I, utom i de fall där alternativa förfaranden medges. De tekniska tjänsterna ska inte genomföra provningar, bedömningar eller inspektioner för vilka de inte vederbörligen har utnämnts av sin godkännandemyndighet.
2. Tekniska tjänsterna ska alltid
a) |
låta sin utnämnande godkännandemyndighet, om det är lämpligt, närvara vid förfarandet för bedömning av överensstämmelse, och |
b) |
utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 57.9 och 67, förse sin utnämnande godkännandemyndighet med sådan information som kan komma att begäras om de verksamhetskategorier som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde. |
3. Om en teknisk tjänst konstaterar att en tillverkare inte uppfyller kraven i denna förordning, ska den rapportera detta till den utnämnande godkännandemyndigheten så att den utnämnande godkännandemyndigheten ålägger tillverkaren att vidta lämpliga korrigerande åtgärder, och följaktligen inte utfärdar typgodkännandeintyg, om inte lämpliga korrigerande åtgärder vidtagits på ett sätt som godkännandemyndigheten godkänner.
4. Om en teknisk tjänst, som agerar för den utnämnande godkännandemyndighetens räkning, under sin övervakning av produktionsöverensstämmelsen efter det att ett typgodkännandeintyg utfärdats konstaterar att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet inte längre överensstämmer med denna förordning, ska den rapportera detta till den utnämnande godkännandemyndigheten. Godkännandemyndigheten ska vidta de lämpliga åtgärder som föreskrivs i artikel 28.
Artikel 67
Informationskrav för de tekniska tjänsterna
1. De tekniska tjänsterna ska underrätta sin utnämnande godkännandemyndighet om följande:
a) |
Varje upptäckt bristande överensstämmelse som kan föranleda att ett intyg om typgodkännande måste avslås, begränsas eller återkallas tillfälligt eller slutgiltigt. |
b) |
Alla omständigheter som inverkar på utnämningens räckvidd och villkor. |
c) |
Varje begäran från marknadstillsynsmyndigheterna om information om deras verksamheter. |
2. På sin utnämnande godkännandemyndighets begäran ska de tekniska tjänsterna tillhandahålla information om verksamheterna inom ramen för utnämningen, och om all annan verksamhet som de utför, inklusive gränsöverskridande verksamhet och underentreprenad.
KAPITEL XVII
GENOMFÖRANDEAKTER OCH DELEGERADE AKTER
Artikel 68
Genomförandeakter
I syfte att uppnå målen i denna förordning och för att fastställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning ska kommissionen, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 69.2, anta genomförandeakter om fastställande av följande genomförandeåtgärder:
a) |
Mallar för den informationshandling och det underlag som avses i artikel 22. |
b) |
Det numreringssystem för EU-typgodkännandeintyg som avses i artikel 24.4. |
c) |
Mallen för det EU-typgodkännandeintyg som avses i artikel 25.2. |
d) |
Den mall för provningsresultat som bifogas det EU-typgodkännandeintyg som avses i artikel 25.3. |
e) |
Den mall för förteckningen över tillämpliga krav eller akter som avses i artikel 25.6. |
f) |
De allmänna krav avseende provningsrapportens format som avses i artikel 27.1. |
g) |
Mallen för det intyg om överensstämmelse som avses i artikel 33.2. |
h) |
Mallen för det EU-typgodkännandemärke som avses i artikel 34. |
i) |
De tillstånd för att bevilja EU-typgodkännande som innebär undantag för ny teknik eller nya principer som avses i artikel 35.3. |
j) |
De mallar för det typgodkännandeintyg och det intyg om överensstämmelse med avseende på ny teknik eller nya principer som avses i artikel 35.4. |
k) |
De tillstånd för medlemsstater att förlänga typgodkännandets giltighetstid som avses i artikel 36.2. |
l) |
Den förteckning över delar eller utrustning som avses i artikel 45.2. |
m) |
Den mall och det numreringssystem för intyg som avses i artikel 46.3 samt aspekter som rör det godkännandeförfarande som avses i den artikeln. |
n) |
Mallen för det intyg som tillhandahåller godkännandemyndigheten uppgifter som styrker efterlevnad som avses i artikel 53.8. |
Artikel 69
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av tekniska kommittén för jordbruksfordon. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.
Artikel 70
Ändring av bilagorna
Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i denna förordning avseende ändring av bilagorna ska kommissionen även ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 71 med avseende på ändringar av bilaga I för att införa hänvisningar till rättsakter och ta hänsyn till rättelser.
Artikel 71
Utövande av delegering
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 17.5, 18.4, 19.6, 20.8, 27.6, 28.6, 45.4, 49.3, 53.12, 61 och 70 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 22 mars 2013.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 17.5, 18.4, 19.6, 20.8, 27.6, 28.6, 45.4, 49.3, 53.12, 61 och 70 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart som kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artiklarna 17.5, 18.4, 19.6, 20.8, 27.6, 28.6, 45.4, 49.3, 53.12, 61 och 70 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
KAPITEL XVIII
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 72
Sanktioner
1. Medlemsstaterna ska fastställa sanktioner för ekonomiska aktörer vid överträdelser av denna förordning och de delegerade akter eller genomförandeakter som antas enligt denna förordning. De ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att sanktionerna tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den 23 mars 2015 och ska utan dröjsmål meddela eventuella ändringar som påverkar bestämmelserna.
2. Bland annat följande överträdelser ska medföra sanktioner:
a) |
Lämnande av falsk uppgift under godkännandeförfarandet eller förfaranden som leder till återkallande. |
b) |
Förfalskning av provningsresultat för typgodkännande eller för överensstämmelse för fordon i drift. |
c) |
Undanhållande av uppgifter eller tekniska specifikationer som kan leda till att typgodkännandet återkallas, avslås eller dras in. |
d) |
Användning av manipulationsanordningar. |
e) |
Vägran att lämna ut uppgifter. |
f) |
Ekonomiska aktörer som tillhandahåller fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter på marknaden som omfattas av kraven på godkännande, utan att ett sådant godkännande beviljats, eller som med denna avsikt förfalskar handlingar eller märkningar. |
Artikel 73
Övergångsbestämmelser
1. Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i denna förordning ska denna förordning inte innebära att EU-typgodkännanden som beviljats fordon eller system, komponenter eller separata tekniska enheter före den 1 januari 2016 blir ogiltiga.
2. Godkännandemyndigheterna ska fortsätta att bevilja utökningar av godkännanden av de fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som avses i punkt 1 i enlighet med direktiv 2003/37/EG och de direktiv som förtecknas i artikel 76.1. Sådana godkännanden ska emellertid inte användas i syfte att erhålla ett typgodkännande av komplett fordon i enlighet med denna förordning.
3. Genom undantag från denna förordning får nya system, komponenter, separata tekniska enheter eller fordon av typer som erhållit typgodkännande av komplett fordon i enlighet med direktiv 2003/37/EG fortsätta att registreras, släppas ut på marknaden eller tas i bruk fram till den 31 december 2017. Nya fordon av typer som inte omfattades av något typgodkännande enligt direktiv 2003/37/EG får också fortsätta att registreras eller tas i bruk fram till det datumet i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där de ska tas i bruk eller registreras.
I ett sådant fall får de nationella myndigheterna inte förbjuda, begränsa eller hindra registrering, utsläppande på marknaden eller ibruktagande av fordon som överensstämmer med den godkända typen.
Artikel 74
Rapport
1. Senast den 31 december 2019 ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om tillämpningen av de typgodkännandeförfaranden som föreskrivs i denna förordning.
2. På grundval av den information som lämnas i enlighet med punkt 1 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning senast den 31 december 2020.
Artikel 75
Översyn
1. Senast den 31 december 2022 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om de frågor som avses i punkt 3.
2. Rapporten ska grundas på samråd med berörda parter och ska beakta befintliga närbesläktade europeiska och internationella standarder.
3. Senast den 31 december 2021 ska medlemsstaterna rapportera till kommissionen i fråga om
a) |
antalet enskilda godkännanden som den aktuella medlemsstatens nationella myndigheter beviljat per år för fordon som omfattas av denna förordning före deras första registrering sedan den 1 januari 2016, |
b) |
de nationella kriterier som låg till grund för dessa godkännanden om dessa kriterier avviker från de krav som är obligatoriska för ett EU-typgodkännande. |
4. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag och ska behandla införlivandet av enskilda godkännanden i denna förordning på grundval av harmoniserade krav.
Artikel 76
Upphävande
1. Utan att det påverkar artikel 73.2 i denna förordning, ska direktiv 2003/37/EG samt direktiven 74/347/EEG, 76/432/EEG, 76/763/EEG, 77/537/EEG, 78/764/EEG, 80/720/EEG, 86/297/EEG, 86/298/EEG, 86/415/EEG, 87/402/EEG, 2000/25/EG, 2009/57/EG, 2009/58/EG, 2009/59/EG, 2009/60/EG, 2009/61/EG, 2009/63/EG, 2009/64/EG, 2009/66/EG, 2009/68/EG, 2009/75/EG, 2009/76/EG och 2009/144/EG upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2016.
2. Hänvisningar till de upphävda direktiven ska anses som hänvisningar till denna förordning och vad gäller direktiv 2003/37/EG läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga III.
Artikel 77
Ändring av direktiv 2006/42/EG
Artikel 1.2 e första strecksatsen i direktiv 2006/42/EG ska ersättas med följande text:
”— |
jordbruks- och skogsbrukstraktorer, utom maskiner monterade på sådana fordon,”. |
Artikel 78
Ikraftträdande och tillämpning
1. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
2. Den ska tillämpas från och med 1 januari 2016.
Från och med den 22 mars 2013 får nationella myndigheter, efter en begäran från en tillverkare, inte vägra att bevilja ett EU-typgodkännande eller ett nationellt typgodkännande för en ny fordonstyp, eller förbjuda registrering, utsläppande på marknaden eller ibruktagande av ett nytt fordon om det berörda fordonet uppfyller kraven i denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antas enligt denna förordning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 5 februari 2013.
På Europaparlamentets vägnar
M. SCHULZ
Ordförande
På rådets vägnar
L. CREIGHTON
Ordförande
(1) EUT C 54, 19.2.2011, s. 42.
(2) Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 november 2012 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 28 januari 2013.
(3) EUT L 171, 9.7.2003, s. 1.
(4) EGT L 59, 27.2.1998, s. 1.
(5) EUT L 157, 9.6.2006, s. 24.
(6) EUT L 218, 13.8.2008, s. 30.
(7) Rådets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 (EGT L 346, 17.12.1997, s. 78).
(8) EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.
(9) EGT L 191, 15.7.1974, s. 5.
(10) EGT L 122, 8.5.1976, s. 1.
(11) EGT L 262, 27.9.1976, s. 135.
(12) EGT L 220, 29.8.1977, s. 38.
(13) EGT L 255, 18.9.1978, s. 1.
(14) EGT L 194, 28.7.1980, s. 1.
(15) EGT L 186, 8.7.1986, s. 19.
(16) EGT L 186, 8.7.1986, s. 26.
(17) EGT L 240, 26.8.1986, s. 1.
(18) EGT L 220, 8.8.1987, s. 1.
(19) EGT L 173, 12.7.2000, s. 1.
(20) EUT L 261, 3.10.2009, s. 1.
(21) EUT L 198, 30.7.2009, s. 4.
(22) EUT L 198, 30.7.2009, s. 9.
(23) EUT L 198, 30.7.2009, s. 15.
(24) EUT L 203, 5.8.2009, s. 19.
(25) EUT L 214, 19.8.2009, s. 23.
(26) EUT L 216, 20.8.2009, s. 1.
(27) EUT L 201, 1.8.2009, s. 11.
(28) EUT L 203, 5.8.2009, s. 52.
(29) EUT L 261, 3.10.2009, s. 40.
(30) EUT L 201, 1.8.2009, s. 18.
(31) EUT L 27, 30.1.2010, s. 33.
(32) EUT L 374, 27.12.2006, s. 10.
BILAGA I
FÖRTECKNING ÖVER KRAV FÖR EU-TYPGODKÄNNANDE AV FORDON
Nr |
Artikel |
Område |
Rättsakt |
MF |
Fordonskategori |
|||||||||||||||||
T1a |
T1b |
T2a |
T2b |
T3a |
T3b |
T4.1a |
T4.1b (+) |
T4.2a |
T4.2b (+) |
T4.3a |
T4.3b |
Cirka |
Cb (++) |
Ra |
Rb |
Sa |
Sb |
|||||
1 |
17.2 a |
Fordonets mekaniska hållfasthet |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
X |
X |
X |
X |
2 |
17.2 b |
Högsta hastighet för fordonet, varvtalsregulator och fartbegränsningsanordningar |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
3 |
17.2 b |
Bromsar och bromskoppling för släpfordon |
RVBR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
4 |
17.2 b |
Styrning för snabba traktorer |
RVFSR (grundad på ECE 79 REV [nytt nummer]) |
Y |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
5 |
17.2 b |
Styrning |
RVFSR |
Y |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
6 |
17.2 b |
Hastighetsmätare |
|
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
7 |
17.2 c |
Siktfält och vindrutetorkare |
RVFSR (grundad på ECE 71 REV. 1) |
Y |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
8 |
17.2 c |
Glasytor |
RVFSR (grundad på ECE 43 Rev2 Am3 Sup11) |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
9 |
17.2 c |
Backspeglar |
RVFSR |
Y |
X |
X |
X |
X |
ET |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
10 |
17.2 c |
Informationssystem för föraren |
RVFSR |
Y |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
11 |
17.2 d |
Belysning, ljussignaleringsanordningar och deras ljuskällor |
RVFSR (grundad på ECE 3 Rev3 Am1 Sup11; ECE 4 Rev4 Sup14; ECE 5 tillägg 7 till ändringsserie 02; ECE 6 Rev4 Sup17; ECE 7 Rev4 Sup15; ECE 19 Rev5 Sup1; ECE 23 Rev2 Sup15; ECE 31 tillägg 7 till ändringsserie 02; ECE 37 tillägg 36 till ändringsserie 03; ECE 38 Rev2 Sup14; ECE 98 Rev1 Sup11; ECE 99 tillägg 6 till föreskrifternas ursprungliga lydelse; ECE 112 ändringsserie 01; ECE 113 tillägg 9 till föreskrifternas ursprungliga lydelse) |
Y |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
12 |
17.2 d |
Installation av belysning |
RVFSR (grundad på ECE 86 Am [nytt nummer]) |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
X |
X |
X |
X |
13 |
17.2 e |
Skydd för förare och passagerare, inbegripet inredning, huvudstöd, säkerhetsbälten och dörrar |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
14 |
17.2 f |
Fordonets yttre och tillbehör |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
15 |
17.2 g |
Elektromagnetisk kompatibilitet |
RVFSR |
Y |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
16 |
17.2 h |
Hörbara varningsanordningar |
RVFSR |
Y |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
17 |
17.2 i |
Värmesystem |
RVFSR |
Y |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
18 |
7.2 j |
Anordningar mot obehörig användning |
RVFSR |
Y (endast för kategori T och C) |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
Z |
Z |
X |
X |
19 |
17.2 k |
Registreringsskylt |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
X |
X |
X |
X |
20 |
17.2 k |
Obligatorisk skylt och märkning |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
X |
X |
X |
X |
21 |
17.2 l |
Mått och släpfordonsmassa |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
X |
X |
X |
X |
22 |
17.2 l |
Största tillåtna massa, lastat |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
23 |
17.2 l |
Ballastmassor |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
24 |
17.2 m |
Säkerhet i elektriska system |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
25 |
17.2 a, 17.2 m, 18.2 l |
Bränsletank |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
26 |
17.2 n |
Bakre skydd |
RVFSR |
|
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
X |
X |
ET |
ET |
27 |
17.2 o |
Sidoskydd |
RVFSR |
|
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
X |
ET |
ET |
28 |
17.2 p |
Lastplattformar |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
29 |
17.2 q |
Bogseringsanordningar |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
30 |
17.2 r |
Däck |
RVFSR (grundad på ECE 106 Am5 Sup6) |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
X |
X |
X |
X |
31 |
17.2 s |
Stänkskyddsanordningar |
RVFSR |
Y |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
X |
ET |
ET |
ET |
X |
ET |
ET |
32 |
17.2 t |
Backväxel |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
33 |
17.2 u |
Band |
RVFSR |
|
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
34 |
17.2 v |
Mekaniska kopplingsanordningar |
RVFSR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
X |
X |
X |
X |
35 |
18.2 a |
Överrullningsskydd |
RVCR (provningsrapport som alt. till den rapport som avser OECD-kod 3, i dess ändrade lydelse) |
|
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
36 |
18.2 a |
Överrullningsskydd (lagt band) |
RVCR (provningsrapport som alt. till den rapport som avser OECD-kod 8, i dess ändrade lydelse) |
|
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
37 |
18.2 a |
Överrullningsskydd (statisk provning) |
RVCR (provningsrapport som alt. till den rapport som avser OECD-kod 4, i dess ändrade lydelse) |
|
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
38 |
18.2 a |
Överrullningsskydd, främre (smalspåriga traktorer) |
RVCR (provningsrapport som alt. till den rapport som avser OECD-kod 6, i dess ändrade lydelse) |
|
ET |
ET |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
39 |
18.2 a |
Överrullningsskydd, bakre (smalspåriga traktorer) |
RVCR (provningsrapport som alt. till den rapport som avser OECD-kod 7, i dess ändrade lydelse) |
|
ET |
ET |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
ET |
40 |
18.2 b |
Skydd mot fallande föremål |
RVCR (provningsrapport som alt. till den rapport som avser OECD-kod 10, i dess ändrade lydelse) |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
41 |
18.2 c |
Passagerarsäten |
RVCR |
|
X |
X |
ET |
ET |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
42 |
18.2 d |
Bullernivå för föraren |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
43 |
18.2 e |
Förarsäte och position |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
44 |
18.2 f |
Förarutrymme, tillträde till förarsäte |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
45 |
18.2 g |
Kraftuttag |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
46 |
18.2 h |
Skydd av transmission |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
47 |
18.2 i |
Fastsättningspunkter för säkerhetsbälten |
RVCR (provningsrapport som alt. till den rapport som avser OECD-koderna 3, 4, 6, 7, 8; i dess ändrade lydelse) |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
48 |
18.2 j |
Säkerhetsbälten |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
49 |
18.2 k |
Skydd mot inträngande föremål |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
50 |
18.2 l |
Avgassystem |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
51 |
18.2 l, 18.2 n, 18.2 q, 18.4 |
Förarhandbok |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
52 |
18.2 o |
Reglage, framför allt anordningar för nödstopp och automatiskt stopp |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
53 |
18.2 p |
Skydd mot andra mekaniska faror än dem som nämns i artikel 18.2 a, b, g, k, inbegripet skydd mot brott på rör som leder vätskor samt okontrollerade rörelser av fordonet |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
Z |
Z |
X |
X |
54 |
18.2 r, 18.2 p |
Skydd och skyddsanordningar |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
Z |
Z |
X |
X |
55 |
18.2 l, 18.2 s, 18.2 q, 18.4 |
Information, varningar och märkningar |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
Z |
Z |
X |
X |
56 |
18.2 t |
Material och produkter |
RVCR |
Y |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
57 |
18.2 u |
Batterier |
RVCR |
Y |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
58 |
18.4 |
Nödutgång |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
|
59 |
18.2 l, 18.4 |
Ventilations- och filtersystem i förarhytt |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
60 |
18.4 |
Förbränningshastighet på material i förarhytt |
RVCR |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
61 |
19.2 a |
Utsläpp av föroreningar |
REPPR (utsläppsetapper från 2000/25/EG och 97/68/EG) |
|
X |
X |
X |
X |
X Om direktivet är tillämpligt |
X Om direktivet är tillämpligt |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
ET |
ET |
ET |
ET |
62 |
19.2 b |
Bullernivå (externt) |
REPPR (gränsvärden enl. 2009/63/EG) |
Y |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
I |
I |
ET |
ET |
ET |
ET |
Teckenförklaring: (+)= Om en sådan underkategori skapats under den aktuella kategorin. (++)= Endast för de underkategorier som motsvarar dem i kategori T som markerats med bokstaven b. X= Tillämpligt. I= Samma som för T beroende på kategori. Y= Tillämplig akt för motorfordon godtas om likvärdig i enlighet med vad som anges i den delegerade akten. Z= Tillämplig endast för utbytbar dragen utrustning i kategori R på grund av att förhållandet mellan den högsta tekniskt tillåtna vikten inklusive last och vikten i olastat skick är lika med eller större än 3,0 (artikel 3, definition 9). NA= Ej tillämpligt. RVFSR= Föreskrift om krav på funktionssäkerhet för fordon (Regulation on Vehicle Functional Safety Requirements) (delegerad akt). RVCR= Föreskrift om krav på konstruktion av fordon (Regulation on Vehicle Construction Requirements) (delegerad akt). REPPR= Föreskrift om miljökrav och krav på framdrivningen (Regulation on Environmental and Propulsion Performance Requirements) (delegerad akt). RVBR= Föreskrift om krav på fordonsbromsar (Regulation on Vehicle Braking Requirements) (delegerad akt). |
BILAGA II
GRÄNSER FÖR SMÅ SERIER
Antalet enheter inom en typ som får tillhandahållas på marknaden, registreras eller tas i bruk per år i varje medlemsstat får inte överskrida nedanstående antal för varje fordonskategori.
Kategori |
Enheter (för varje typ) |
T |
150 |
C |
50 |
BILAGA III
Jämförelsetabell
(enligt artikel 76)
Direktiv 2003/37/EG |
Den här förordningen |
Artikel 1 |
Artiklarna 1 och 2 |
Artikel 2 |
Artikel 3 |
Artikel 3 |
Artiklarna 20–23 |
Artikel 4 |
Artiklarna 22, 24 och 26 |
Artikel 5 |
Artiklarna 29–31 |
Artikel 6 |
Artiklarna 33 och 34 |
Artikel 7 |
Artiklarna 5, 38 och 40 |
Artikel 8.1 Artikel 8.2 |
Artikel 38.2 Artiklarna 35–37 och 39 |
Artikel 9 |
Artikel 37 |
Artikel 10 |
Artikel 39 |
Artikel 11 |
Artiklarna 35 och 36 |
Artikel 12 |
Artiklarna 49 och 50 |
Artikel 13 |
Artiklarna 8 och 28 |
Artikel 14 |
Artikel 24 |
Artikel 15 |
Artiklarna 41–48 |
Artikel 16 |
Artiklarna 41 och 44 |
Artikel 17 |
Artikel 44 |
Artikel 18 |
Artikel 48 |
Artikel 19 |
Artiklarna 68, 70 och 71 |
Artikel 20 |
Artikel 69 |
Artikel 21 |
Artikel 5, artiklarna 57–67 |
Artikel 22 |
— |
Artikel 23 |
— |
Artikel 24 |
— |
Artikel 25 |
— |
Artikel 26 |
— |
2.3.2013 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 60/52 |
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 168/2013
av den 15 januari 2013
om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1) |
Den inre marknaden utgör ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital måste säkerställas. Därför har ett heltäckande system för EG-typgodkännande av två- och trehjuliga fordon inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG (3) om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon. De principerna bör fortsätta att gälla i den här förordningen och i de delegerade akter och genomförandeakter som antas enligt denna förordning. |
(2) |
Den inre marknaden bör grundas på öppna, enkla och konsekventa regler som skapar klarhet om gällande rätt och som är till nytta för såväl företag som konsumenter. |
(3) |
För att antagandet av typgodkännandelagstiftningen ska förenklas och påskyndas har en ny lagstiftningsmetod införts i EU:s typgodkännandelagstiftning, enligt vilken lagstiftaren med det ordinarie lagstiftningsförfarandet endast anger de grundläggande reglerna och principerna men delegerar fastställandet av ytterligare tekniska detaljer till kommissionen. Med avseende på materiella krav bör därför endast grundläggande krav på funktionssäkerhet och miljöskydd fastslås i den här förordningen, medan kommissionen ges befogenhet att fastställa tekniska specifikationer. |
(4) |
Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av åtgärder på nationell nivå eller unionsnivå som rör användning av fordon i kategori L på väg, såsom särskilda körkortskrav, begränsningar av högsta tillåtna hastighet eller åtgärder som reglerar tillträde till vissa vägar. |
(5) |
Marknadstillsynen inom fordonsbranschen, särskilt över fordon av kategori L, bör förbättras genom att de rättsliga bestämmelserna om produktionsöverensstämmelse och ansvarsfördelning mellan leveranskedjans ekonomiska aktörer byggs ut. Särskilt bör ansvarsfördelningen för medlemsstaternas myndigheter med ansvar för typgodkännande och marknadstillsyn förtydligas, och kraven på kompetens, skyldigheter och prestanda för de tekniska tjänster som utför typgodkännandeprovningar bör byggas ut. Efterlevnad av motorfordonslagstiftningens typgodkännandekrav och krav på produktionsöverensstämmelse bör även i fortsättningen förbli godkännandemyndigheternas centrala uppgift, medan marknadstillsynen kan delas upp på olika nationella myndigheter. Effektiv samordning och övervakning på unionsnivå och nationell nivå bör utvecklas för att garantera att godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna tillämpar de nya åtgärderna på ett ändamålsenligt sätt. |
(6) |
De skyldigheter för de nationella myndigheterna som fastställs i bestämmelserna om marknadstillsyn i denna förordning är mer specifika än motsvarande bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter (4). |
(7) |
Den här förordningen bör innehålla materiella krav för miljöskydd och fordons funktionssäkerhet. De relevanta kraven i denna förordning bygger i huvudsak på resultaten av konsekvensanalysen av den 4 oktober 2010, som utförts av kommissionen, i vilken olika alternativ bedömdes med avseende på ekonomiska, miljömässiga, säkerhetsrelaterade och samhälleliga fördelar och nackdelar. Både kvalitativa och kvantitativa aspekter har beaktats. Efter en jämförelse av de olika alternativen utpekades de bästa alternativen, som togs till utgångspunkt för den här förordningen. |
(8) |
Syftet med den här förordningen är att fastställa harmoniserade regler för typgodkännande av fordon i kategori L för att säkerställa den inre marknadens funktion. Fordon i kategori L omfattar två-, tre- och fyrhjuliga fordon såsom motordrivna tvåhjulingar, trehjulingar och fyrhjulingar. Vidare syftar denna förordning till att förenkla den nuvarande lagstiftningen, minska utsläppen från fordon i kategori L och på detta sätt bidra till en mer proportionell andel av utsläppen från fordon i kategori L av de totala utsläppen från vägtransporter, öka säkerheten överlag, ta hänsyn till teknikens framsteg och stärka bestämmelserna om marknadstillsyn. |
(9) |
För att säkerställa en hög nivå på funktionssäkerhet hos fordonen, på arbetarskydd och miljöskydd bör de tekniska krav och miljöstandarder som är tillämpliga på fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter med avseende på typgodkännande harmoniseras. |
(10) |
Förordningens mål bör inte påverkas av att vissa system, komponenter eller separata tekniska enheter monteras efter det att fordonen har släppts ut på marknaden, registrerats eller tagits i bruk. Lämpliga åtgärder bör därför vidtas för att garantera att system, komponenter eller separata tekniska enheter som kan monteras på fordon och som avsevärt kan försämra funktionen hos system som är väsentliga för miljöskydd eller säkerhet kontrolleras på förhand av en godkännandemyndighet innan de släpps ut på marknaden, registreras eller tas i bruk. |
(11) |
Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/1/EG av den 2 februari 1995 om teknisk maxhastighet, högsta vridmoment och högsta nettomotoreffekt hos två- och trehjuliga motorfordon (5) har en medlemsstat möjlighet att vägra nyregistrering och eventuell omregistrering inom sitt territorium av fordon med en högsta nettoeffekt över 74 kW. Det förväntade sambandet mellan säkerhet och absolut begränsning av effekten kunde inte bekräftas av flera vetenskapliga studier. Av det skälet och för att undanröja handelshinder på unionsmarknaden bör den möjligheten inte längre kvarstå. Andra, mer verkningsfulla säkerhetsåtgärder bör införas för att bidra till att minska det stora antalet dödsfall och skador bland motordrivna tvåhjuliga fordons förare och passagerare i vägtrafikolyckor i unionen. |
(12) |
I denna förordning fastställs miljökrav för två etapper så att den andra etappen (Euro 5) är obligatorisk för nya fordonstyper från och med den 1 januari 2020, och därmed tryggas en långsiktig förutsebarhet i planeringsavseende för fordonstillverkare och leverantörsindustrin. På grundval av framtida uppgifter som finns att tillgå bör en miljökonsekvensundersökning som krävs enligt denna förordning bidra med ytterligare underlag genom modellskapande, teknisk genomförbarhet och kostnadseffektivitetsanalyser som grundar sig på senast tillgängliga uppgifter. Undersökningen bör dessutom bl.a. bedöma om det är möjligt och kostnadseffektivt att införa provningskrav för överensstämmelse i drift, utsläppskrav utanför cykeln och ett särskilt utsläppsgränsvärde för partikelantal för vissa (under-)kategorier. På grundval av resultaten av undersökningen bör kommissionen överväga att lägga fram ett förslag om att införa dessa nya aspekter i den framtida typgodkännandelagstiftning som blir tillämplig efter de etapper som föreskrivs i denna förordning. |
(13) |
Systemet för EU-typgodkännande är avsett att göra det möjligt för medlemsstaterna att bekräfta att varje fordonstyp har genomgått de kontroller som föreskrivs i den här förordningen och i de delegerade akter och genomförandeakter som antas enligt denna förordning, samt att fordonstillverkaren erhållit ett typgodkännandeintyg. Dessutom åläggs tillverkare att utfärda ett intyg om överensstämmelse för varje fordon som tillverkas i enlighet med typgodkännandet. När ett sådant intyg åtföljer ett fordon bör det vara tillåtet att tillhandahålla fordonet på marknaden och registrera det i hela unionen. |
(14) |
För att se till att förfarandet för kontroll av produktionsöverensstämmelse, som är en av hörnstenarna i unionens system för EU-typgodkännande, har genomförts korrekt och fungerar som det ska, bör tillverkare kontrolleras regelbundet av en behörig myndighet eller av en teknisk tjänst med lämpliga kvalifikationer som utnämns för detta ändamål. |
(15) |
I den här förordningen anges en uppsättning särskilda säkerhets- och miljökrav. Det är därför viktigt att fastställa bestämmelser för att säkerställa att tillverkaren eller någon annan ekonomisk aktör i leveranskedjan, i det fall då ett fordon utgör en allvarlig risk för användare eller miljö, vidtar verkningsfulla skyddsåtgärder, inbegripet återkallelse av fordon i den mening som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 765/2008. Godkännandemyndigheterna bör därför kunna bedöma om de åtgärderna är tillräckliga. |
(16) |
I vissa begränsade fall är det lämpligt att tillåta nationellt typgodkännande av små serier. För att förebygga missbruk bör ett förenklat förfarande för fordon i små serier inskränkas till en mycket liten produktion. Därför är det nödvändigt att exakt definiera begreppet små serier i fråga om antalet producerade fordon. |
(17) |
Unionen är avtalspart i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (”Reviderad överenskommelse av år 1958”) (6). För att förenkla typgodkännandelagstiftningen i överensstämmelse med rekommendationerna i den rapport som offentliggjordes av kommissionen 2006 med titeln ”CARS 21: Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk för tjugohundratalet” bör alla särdirektiv upphävas utan att skyddsnivån sänks. De krav som fastställs i de direktiven bör överföras till den här förordningen eller de delegerade akter som antas enligt den här förordningen, och bör där så är lämpligt ersättas med hänvisningar till motsvarande Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas föreskrifter (FN/ECE-föreskrifter) som unionen har röstat för eller som unionen har anslutit sig till och som bifogats den reviderade överenskommelsen av år 1958. För att minska den administrativa börda som typgodkännandeförfarandet innebär bör fordonstillverkare när det är lämpligt tillåtas att ansöka om typgodkännande enligt denna förordning direkt genom att erhålla godkännande enligt tillämpliga FN/ECE-föreskrifter som avses i bilagorna till denna förordning eller i de delegerade akter som antas enligt denna förordning. |
(18) |
Därför bör FN/ECE-föreskrifter och ändringar av dem som unionen röstat för, i enlighet med beslut 97/836/EG, införlivas med lagstiftningen om EU-typgodkännande. Kommissionen bör följaktligen ges befogenhet att anta nödvändiga ändringar av bilagorna till denna förordning eller till de delegerade akter som antas enligt denna förordning. |
(19) |
För att förbättra den inre marknadens funktion, särskilt när det gäller fri rörlighet för varor, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster, krävs obegränsad tillgång till reparationsinformation om fordonen genom ett standardiserat format för att få fram teknisk information, samt en effektiv konkurrens på marknaden för tjänster som avser information om reparation och underhåll av fordon. En stor del av denna information gäller system för omborddiagnos och deras samverkan med andra system i fordonet. Det är lämpligt att fastställa tekniska specifikationer som tillverkarnas webbplatser bör följa liksom riktade åtgärder som säkerställer rimlig tillgång för små och medelstora företag. |
(20) |
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (7). |
(21) |
I syfte att komplettera denna förordning med ytterligare tekniska uppgifter bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på krav på miljö- och framdrivningsprestanda, funktionssäkerhet och fordonskonstruktion. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
(22) |
Medlemsstaterna bör fastställa regler om sanktioner som är tillämpliga vid överträdelse av denna förordning och delegerade akter eller genomförandeakter som antas enligt denna förordning och säkerställa att de genomförs. Dessa sanktioner bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
(23) |
För att kunna bedöma och besluta huruvida obligatorisk montering av avancerade bromssystem bör utvidgas till att omfatta ytterligare motorcykelkategorier bör kommissionen rapportera till Europaparlamentet och till rådet, på grundval av bland annat den trafikolycksstatik som medlemsstaterna tillhandahåller. |
(24) |
Även om ingenting i denna förordning hindrar medlemsstaterna från att i fortsättningen tillämpa sina respektive nationella godkännandesystem bör kommissionen på grundval av medlemsstaternas uppgifter rapportera till Europaparlamentet och rådet om hur dessa nationella system fungerar, i syfte att återuppta frågan huruvida man bör lägga fram ett lagstiftningsförslag om harmonisering av enskilda godkännandesystem på unionsnivå. |
(25) |
I samband med översynen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (8), bör avgränsningen mellan den här förordningen och direktiv 2007/46/EG beaktas mot bakgrund av medlemsstaternas erfarenheter av tillämpningen av den här förordningen, i synnerhet för att trygga rättvis konkurrens mellan fordonskategorier. |
(26) |
För tydlighetens, förutsägbarhetens, överskådlighetens och förenklingens skull, och för att minska bördan för fordonstillverkarna, bör denna förordning endast innehålla ett begränsat antal genomförandestadier för införandet av nya utsläppsnivåer och säkerhetskrav. Industrin bör ges tillräcklig tid att anpassa sig till de nya bestämmelser som införs genom denna förordning och till de tekniska specifikationer och administrativa bestämmelser som fastställs i de delegerade akter och genomförandeakter som antas enligt denna förordning. Kraven måste fastställas i god tid för att tillverkarna ska hinna utveckla, prova och genomföra tekniska lösningar för fordon som serietillverkas och för att tillverkare och godkännandemyndigheter i medlemsstaterna ska hinna införa de administrativa system som krävs. |
(27) |
Direktiv 2002/24/EG och de särdirektiv som avses i det direktivet har ändrats väsentligt flera gånger. För tydlighetens, överskådlighetens och förenklingens skull bör direktiv 2002/24/EG och de särdirektiv som avses i det direktivet upphävas och ersättas med en förordning och ett litet antal delegerade akter och genomförandeakter. Antagandet av en förordning säkerställer att de berörda bestämmelserna blir direkt tillämpliga och kan uppdateras mycket snabbare och effektivare för att bättre ta hänsyn till tekniska framsteg. |
(28) |
Följande direktiv bör upphöra att gälla:
|
(29) |
Eftersom målen för denna förordning, nämligen att harmonisera bestämmelserna om administrativa och tekniska krav för typgodkännande av fordon i kategori L och marknadstillsyn av sådana fordon, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och de därför på grund av deras omfattning och verkningar bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER
Artikel 1
Syfte
1. I denna förordning fastställs administrativa och tekniska krav för typgodkännande av alla nya fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter som avses i artikel 2.1.
Denna förordning är inte tillämplig på godkännande av enskilda fordon. De medlemsstater som beviljar sådana enskilda godkännanden ska emellertid godta varje typgodkännande av fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter som beviljats enligt denna förordning i stället för enligt de tillämpliga nationella bestämmelserna.
2. I denna förordning fastställs krav för marknadstillsyn över fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter som omfattas av godkännande i enlighet med denna förordning. I denna förordning fastställs även kraven för marknadstillsyn över delar och utrustning för sådana fordon.
3. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av lagstiftning om trafiksäkerhet.
Artikel 2
Tillämpningsområde
1. Denna förordning ska tillämpas på alla tvåhjuliga och trehjuliga fordon och fyrhjulingar enligt de kategorier som anges i artikel 4 och bilaga I (nedan kallade fordon i kategori L) som är avsedda att framföras på allmän väg, inbegripet sådana som konstruerats och tillverkats i mer än en etapp, och på system, komponenter och separata tekniska enheter, samt på delar och utrustning, som konstruerats och tillverkats för sådana fordon.
Denna förordning tillämpas även på enduromotorcyklar (L3e-AxE (x = 1, 2 eller 3)), trialmotorcyklar (L3e-AxT (x = 1, 2 eller 3)) och tunga terränggående fyrhjulingar (L7e-B) enligt de kategorier som anges i artikel 4 och bilaga I.
2. Denna förordning ska inte tillämpas på följande fordon:
a) |
Fordon som är konstruerade för en högsta hastighet som inte överstiger 6 km/h. |
b) |
Fordon som uteslutande är avsedda att användas av personer med fysiska funktionshinder. |
c) |
Fordon som uteslutande är avsedda att styras av fotgängare. |
d) |
Fordon som uteslutande är avsedda för tävlingsbruk. |
e) |
Fordon som är konstruerade och tillverkade för användning av försvarsmakten, civilförsvaret, räddningstjänsten, ordningsmakten och akutvården. |
f) |
Jordbruks- eller skogsbruksfordon som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 167/2013 av den 5 februari 2013 om godkännande av jordbruks- och skogsbruksfordon (22), maskiner som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG av den 16 december 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (23) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG av den 17 maj 2006 om maskiner (24) samt motorfordon som omfattas av direktiv 2007/46/EG. |
g) |
Fordon som främst är avsedda för bruk i terräng och konstruerade för färd på obelagda ytor. |
h) |
Pedalassisterade cyklar som är utrustade med en elektrisk hjälpmotor med en högsta kontinuerlig märkeffekt på högst 250 W, varvid motorns effekt upphör helt om cyklisten slutar att trampa eller minskar gradvis och slutligen upphör helt innan fordonet uppnår en hastighet av 25 km/h. |
i) |
Självbalanserande fordon. |
j) |
Fordon som inte är utrustade med minst en sittplats. |
k) |
Fordon utrustade med passagerar- eller förarplatser med en R-punktshöjd ≤ 540 mm inom kategorierna L1e, L3e och L4e eller ≤ 400 mm inom kategorierna L2e, L5e, L6e och L7e. |
Artikel 3
Definitioner
I denna förordning och i de akter som förtecknas i bilaga II gäller följande definitioner, om inte annat föreskrivs i dessa:
1. typgodkännande : förfarande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven.
2. typgodkännandeintyg : handling genom vilken godkännandemyndigheten officiellt intygar att en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet är godkänd.
3. typgodkännande av komplett fordon : typgodkännande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att ett icke färdigbyggt fordon, ett komplett fordon eller ett etappvis färdigbyggt fordon uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven.
4. EU-typgodkännande : förfarande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven i denna förordning.
5. EU-typgodkännandeintyg : intyg enligt mallen i den genomförandeförordning som antas enligt denna förordning eller meddelandeformuläret i tillämpliga FN/ECE-föreskrifter som avses i denna förordning eller i delegerade akter som antas enligt denna förordning.
6. typgodkännande av system : typgodkännande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att ett system monterat i ett fordon av en viss typ uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven.
7. typgodkännande av separat teknisk enhet : typgodkännande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att en separat teknisk enhet uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven med avseende på en eller flera angivna fordonstyper.
8. typgodkännande av komponent : typgodkännande genom vilket en godkännandemyndighet intygar att en från ett fordon fristående komponent uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven.
9. nationellt typgodkännande : förfarande för typgodkännande som fastställs i en medlemsstats nationella rätt, varvid godkännandet endast gäller på den medlemsstatens territorium.
10. intyg om överensstämmelse : handling utfärdad av tillverkaren, som intygar att det tillverkade fordonet överensstämmer med den godkända fordonstypen.
11. grundfordon : fordon som används under den inledande etappen av ett etappvist typgodkännande.
12. icke färdigbyggt fordon : fordon som måste genomgå åtminstone ytterligare en etapp i tillverkningsprocessen för att uppfylla de tillämpliga tekniska kraven i denna förordning.
13. etappvis färdigbyggt fordon : fordon som, efter att ha typgodkänts etappvist, uppfyller de tillämpliga tekniska kraven i denna förordning.
14. färdigbyggt fordon : fordon som inte behöver kompletteras för att uppfylla de tillämpliga tekniska kraven i denna förordning.
15. system : sammansättning av anordningar som är kombinerade för att utföra en eller flera specifika funktioner i ett fordon och som omfattas av kraven i denna förordning eller någon av de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning.
16. komponent : anordning som omfattas av kraven i denna förordning eller någon av de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning, som är avsedd att vara en del av ett fordon och som kan typgodkännas oberoende av ett fordon i enlighet med denna förordning och de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning, förutsatt att dessa akter uttryckligen tillåter detta.
17. separat teknisk enhet : anordning som omfattas av kraven i denna förordning eller någon av de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning och som är avsedd att vara en del av ett fordon som kan typgodkännas separat, dock endast i förbindelse med en eller flera specificerade fordonstyper, förutsatt att dessa akter uttryckligen tillåter detta.
18. delar : varor som används för montering av ett fordon samt reservdelar.
19. utrustning : alla andra varor än delar som kan läggas till eller installeras på ett fordon.
20. originaldelar eller originalutrustning : delar eller utrustning som tillverkats enligt fordonstillverkarens specifikationer och produktionsstandarder för framställning av delar för montering av fordonet i fråga. Detta innefattar delar eller utrustning som tillverkas på samma produktionslinje som dessa delar eller denna utrustning. Om inte motsatsen bevisas förutsätts det att delar eller utrustning utgör originaldelar om tillverkaren intygar att delarna eller utrustningen är av samma kvalitet som de komponenter som används för montering av fordonet och att de har tillverkats enligt fordonstillverkarens specifikationer och produktionsstandarder.
21. reservdelar : varor som ska installeras i eller på ett fordon för att ersätta originaldelar av det fordonet, inbegripet varor som smörjmedel som är nödvändiga för användningen av fordonet, dock inte bränsle.
22. funktionssäkerhet : frånvaro av oacceptabla risker för kroppsskada eller försämring av människors hälsa eller skada på egendom till följd av faror som orsakas av felfungerande mekaniska, hydrauliska, pneumatiska, elektriska eller elektroniska system, komponenter eller separata tekniska enheter.
23. avancerat bromssystem : ett låsningsfritt bromssystem, ett kombinerat bromssystem eller båda delarna.
24. låsningsfritt bromssystem : ett system som känner av hjulglidning och automatiskt anpassar det tryck som förmedlar bromskrafterna till hjulet eller hjulen för att begränsa hjulglidningens omfattning.
25. kombinerat bromssystem :
a) |
för fordon i kategorierna L1e och L3e: ett bromssystem där minst två bromsar på olika hjul manövreras med aktivering av ett enda manöverorgan, |
b) |
för fordon i kategori L4e: ett bromssystem där bromsarna på åtminstone fram- och bakhjulen manövreras genom aktivering av ett enda manöverorgan (om bakhjulet och sidvagnshjulet bromsas av samma bromssystem betraktas detta som bakhjulsbroms), |
c) |
för fordon i kategorierna L2e, L5e, L6e och L7e: ett bromssystem där bromsarna på alla hjul manövreras med aktivering av ett enda manöverorgan. |
26. automatisk inkoppling av belysning : ett belysningssystem som slås på när tändningsnyckeln eller fordonets huvudströmbrytare förs till påslaget läge.
27. utsläppsbegränsande anordning : komponenter i ett fordon som styr eller begränsar utsläpp från avgasröret eller utsläpp genom avdunstning.
28. ersättande utsläppsbegränsande anordning : en utsläppsbegränsande anordning eller en kombination av sådana anordningar avsedd att ersätta en ursprunglig utsläppsbegränsande anordning och som kan godkännas som separat teknisk enhet.
29. sittplats :
a) |
en sadel avsedd för föraren eller en passagerare som använder denna genom att sitta gränsle, eller |
b) |
säte som kan användas av minst en person vars storlek, i förarens fall, motsvarar en vuxen man i den 50:e percentilen. |
30. motor med kompressionständning eller KT : förbränningsmotor som arbetar enligt dieselmotorns principer.
31. motor med gnisttändning eller GT : förbränningsmotor som arbetar enligt ottocykeln.
32. hybridfordon : motorfordon som för sin framdrivning är försett med minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem (på fordonet).
33. hybridelfordon : ett fordon som för sin mekaniska framdrivning hämtar energi från de båda följande i fordonet placerade källorna för lagrad energi/effekt:
a) |
ett förbränningsbart bränsle, |
b) |
ett batteri, kondensator eller svänghjul/generator eller annan lagringsanordning för elektrisk energi eller effekt. |
Denna definition inbegriper även fordon som hämtar energi från förbrukningsbart bränsle enbart för att ladda upp anordningen för lagring av elektrisk energi/effekt.
34. framdrivning : förbränningsmotor, elektrisk motor, alla former av hybridtillämpningar eller kombinationer av dessa motortyper eller varje annan motortyp.
35. högsta kontinuerlig märkeffekt : högsta motoreffekt under 30 minuter vid elmotorn utgående axel enligt FN/ECE:s föreskrifter nr 85.
36. högsta nettoeffekt : högsta förbränningsmotoreffekt som erhållits i provbänk i slutet av vevaxeln eller motsvarande komponent.
37. manipulationsanordning : del av konstruktion som mäter temperatur, hastighet, varvtal, last, växel, insugningsundertryck eller andra parametrar i syfte att aktivera, modulera, fördröja eller inaktivera funktionen hos någon del i systemet för utsläppsbegränsning och avgasefterbehandling, och som försämrar effekten hos det utsläppsbegränsande systemet under förhållanden som rimligen kan förväntas vid normal användning av fordonet.
38. hållbarhet : komponenternas och systemens förmåga att hålla så länge att den miljöprestanda som anges i artikel 23 och bilaga V fortfarande uppfylls efter en körsträcka enligt bilaga VII och så att fordonets funktionssäkerhet garanteras, förutsatt att fordonet används under normala eller avsedda villkor och underhålls i enlighet med tillverkarens rekommendationer.
39. motorns slagvolym :
a) |
för kolvmotorer: motorns nominella slagvolym, |
b) |
för rotationskolvmotorer (Wankelmotorer): motorns dubbla nominella slagvolym. |
40. avdunstningsutsläpp : kolväteångor som går förlorade från ett motorfordons bränslelagrings- och bränsleförsörjningssystem, men inte från avgasrör.
41. SHED-provning : fordonsprovning i en förseglad kammare för bestämning av avdunstning, där en särskilt provning av avdunstningsutsläpp genomförs.
42. system för gasbränsle : system bestående av lagring av gasformigt bränsle, bränsletillförsel och kontrollanordningar monterade på en motor så att motorn kan köras på motorgas, komprimerad naturgas eller vätgas som enbränsle, tvåbränsle eller multibränsle.
43. gasformig förorening:: avgasutsläpp som består av kolmonoxid (CO), kväveoxider (NOx) uttryckt som ett kvävedioxidekvivalenter (NO2), och kolväten (HC).
44. utsläpp vid avgasrör : utsläpp av gasformiga föroreningar och partiklar genom fordonets avgasrör.
45. partiklar : beståndsdelar av avgas som avlägsnas från den utspädda avgasen vid en högsta temperatur av 325 K (52 °C) genom filter enligt provningsförfarandet för kontroll av genomsnittliga utsläpp vid avgasröret.
46. Worldwide harmonised Motorcycle Testing Cycle eller WMTC : den internationellt harmoniserade provningscykeln för utsläpp under laboratorieförhållanden enligt definitionen i FN/ECE:s globala tekniska föreskrifter nr 2.
47. tillverkare : en fysisk eller juridisk person som är ansvarig inför godkännandemyndigheten för alla aspekter av typgodkännande- eller tillståndsförfarandet, för att säkerställa produktionsöverensstämmelsen och som också är ansvarig för marknadstillsynsfrågor för de producerade fordonen, systemen, komponenterna och separata tekniska enheterna, oavsett om den fysiska eller juridiska personen är direkt involverad i alla led av utformningen och tillverkningen av det fordon, det system, den komponent eller den separata tekniska enhet som godkännandeförfarandet avser.
48. tillverkarens ombud : en fysisk eller juridisk person som är etablerad i unionen och som är vederbörligen utnämnd av tillverkaren att företräda tillverkaren inför godkännandemyndigheten eller marknadstillsynsmyndigheten och handla för tillverkarens räkning i frågor som omfattas av denna förordning.
49. importör : en fysisk eller juridisk person som är etablerad i unionen och som släpper ut ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning från ett tredjeland på marknaden.
50. distributör : en fysisk eller juridisk person i leveranskedjan, utom tillverkaren eller importören, som tillhandahåller ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning på marknaden.
51. ekonomisk aktör : tillverkaren, tillverkarens ombud, importören eller distributören.
52. registrering : administrativt tillstånd för ibruktagande i trafik på väg av ett fordon, innefattande identifiering av fordonet och tilldelning av ett serienummer, som kallas registreringsnummer, oavsett om tillståndet är permanent, tillfälligt eller giltigt för en kort tid.
53. ibruktagande : den första användningen för avsett ändamål i unionen av ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrusning.
54. utsläppande på marknaden : det första tillhandahållandet i unionen av ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning.
55. tillhandahållande på marknaden : varje form av tillhandahållande av ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning på marknaden för distribution eller användning inom ramen för en verksamhet av kommersiell natur, antingen mot betalning eller kostnadsfritt.
56. godkännandemyndighet : myndighet i en medlemsstat som inrättats eller utnämnts av medlemsstaten, och anmälts av medlemsstaten till kommissionen, och som har behörighet att handlägga dels samtliga led i förfarandet för godkännande av en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet, dels tillståndsförfarandet, och som även har behörighet att utfärda och, i förekommande fall, återkalla eller vägra att utfärda intyg om godkännande, att fungera som kontaktpunkt med godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater, att utnämna de tekniska tjänsterna och att se till att tillverkaren uppfyller sina skyldigheter när det gäller produktionsöverensstämmelse.
57. marknadstillsynsmyndighet : en myndighet i en medlemsstat som ansvarar för att genomföra marknadstillsyn på sitt territorium.
58. marknadstillsyn : den verksamhet som bedrivs och de åtgärder som vidtas av nationella myndigheter för att se till att fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som tillhandahålls på marknaden uppfyller de krav som fastställs i relevant unionslagstiftning om harmonisering och inte äventyrar hälsa, säkerhet eller andra aspekter av skyddet av allmänintresset.
59. nationell myndighet : godkännandemyndighet eller varje annan myndighet i en medlemsstat som arbetar med och ansvarar för marknadstillsyn, gränskontroll eller registrering med avseende på fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter, delar eller utrustning.
60. teknisk tjänst : organisation eller organ som har utnämnts av en medlemsstats godkännandemyndighet för att som kontrollaboratorium utföra provning eller för att som organ för bedömning av överensstämmelse utföra inledande bedömningar och andra provningar eller inspektioner för godkännandemyndighetens räkning. Godkännandemyndigheten kan även själv utöva dessa funktioner.
61. självprovning : provning i egna anläggningar, registrering av provningsresultat och inlämnande av en rapport med slutsatser till godkännandemyndigheten av en tillverkare som utnämnts till teknisk tjänst för att kontrollera att vissa krav har följts.
62. virtuell provningsmetod : datorsimulationer inklusive beräkningar som visar om ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet uppfyller de tekniska kraven i en delegerad akt som antagits enligt artikel 32.6, utan att det krävs att ett fysiskt fordon, ett fysiskt system, en fysisk komponent eller en fysisk separat teknisk enhet används.
63. system för omborddiagnos eller OBD-system : system med förmåga att identifiera det sannolika felstället med hjälp av felkoder som lagrats i ett datorminne.
64. information om reparation och underhåll av fordonet : all information som krävs för diagnos, underhåll, kontroll, periodisk övervakning, reparation, omprogrammering eller återställning av originaldata när det gäller fordonet, och som tillverkarna tillhandahåller sina auktoriserade återförsäljare eller verkstäder, inklusive alla senare ändringar och tillägg till denna information; den informationen omfattar all information som krävs för att installera delar eller utrustning på fordon.
65. oberoende aktör : andra företag än auktoriserade återförsäljare och verkstäder som direkt eller indirekt är delaktiga i reparation och underhåll av fordon, särskilt verkstäder, tillverkare eller återförsäljare av utrustning för reparation, verktyg eller reservdelar, utgivare av teknisk information, bilklubbar, vägassistansaktörer, aktörer som erbjuder kontroll och provningstjänster och aktörer som erbjuder utbildning för installatörer och tillverkare av samt verkstäder för utrustning för fordon som drivs med alternativa bränslen.
66. auktoriserad verkstad : tillhandahållare av reparations- och underhållstjänster för fordon som är verksam inom det distributionssystem som en leverantör av motorfordon har inrättat.
67. fordon i slutserier : fordon i lager som inte kan tillhandahållas på marknaden eller som inte längre kan tillhandahållas på marknaden, registreras eller tas i bruk eftersom nya tekniska krav har trätt i kraft enligt vilka fordonet inte har godkänts.
68. motoriserad tvåhjuling : tvåhjuligt fordon med motor, inklusive motoriserade tvåhjuliga cyklar, tvåhjuliga mopeder och tvåhjuliga motorcyklar.
69. motoriserad trehjuling : trehjuligt fordon med motor som uppfyller klassificeringskraven för fordon i kategori L5e.
70. fyrhjuling : fyrhjuligt fordon som uppfyller klassificeringskraven för fordon i kategorierna L6e eller L7e.
71. självbalanserande fordon : fordon som bygger på principen om en intrinsiskt instabil jämvikt och som behöver ett hjälpkontrollsystem för att hålla balansen, inklusive motoriserade enhjuliga fordon eller motoriserade fordon med två hjul, som löper i två spår.
72. dubbelhjul : två hjul som är monterade på samma axel som betraktas som ett enda hjul, förutsatt att avståndet mellan deras markkontaktscentrum understiger 460 mm.
73. fordonstyp : grupp av fordon, inklusive varianter och versioner av en viss kategori, som åtminstone inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som
a) |
kategori och underkategori, |
b) |
tillverkare, |
c) |
chassi, ram, biram, golv eller struktur vid vilken viktigare komponenter är fästade, |
d) |
tillverkarens typbeteckning. |
74. variant : fordon av samma typ där
a) |
karosseriformens grundläggande egenskaper är desamma, |
b) |
framdrivningen och konfigurationen av framdrivningen är desamma, |
c) |
om en förbränningsmotor ingår i framdrivningen, motordriftscykeln är densamma, |
d) |
cylindrarnas antal och placering är desamma, |
e) |
växellådan är av samma typ, |
f) |
skillnaden avseende vikt i körklart skick mellan det lägsta och det högsta värdet inte överstiger 20 % av det lägsta värdet, |
g) |
skillnaden avseende högsta tillåtna vikt mellan det lägsta och det högsta värdet inte överstiger 20 % av det lägsta värdet, |
h) |
skillnaden avseende motorns slagvolym (om det rör sig om en förbränningsmotor) mellan det lägsta och det högsta värdet inte överstiger 30 % av det lägsta värdet, och |
i) |
skillnaden avseende motoreffekt mellan det lägsta och det högsta värdet som inte överstiger 30 % av det lägsta värdet. |
75. version av en variant : fordon som består av en kombination av objekt som framgår av det informationsmaterial som avses i artikel 29.10.
76. extern förbränningsmotor : en värmemotor där förbränning och expansionskamrar är fysiskt åtskilda, och där ett internt arbetsflöde värms genom förbränning i en extern källa. Värme från den externa förbränningen utvidgar det interna arbetsflödet som, genom att expandera och agera på motorns mekanism, alstrar rörelse och mekaniskt arbete.
77. framdrivning : ett fordons komponenter och system som alstrar effekt och överför denna till vägytan, inbegripet motorerna, motorstyrsystemen eller andra kontrollmoduler, utsläppsbegränsande miljöskyddsanordningar, inbegripet system för minskning av utsläpp och buller, transmissionen och dess manövrering, antingen en drivaxel eller ett drivband eller en drivkedja, differentialerna, den slutliga utväxlingen samt de drivna hjulens däck (radie).
78. enbränslefordon : ett fordon som är konstruerat för att huvudsakligen drivas med en typ av bränsle.
79. enbränslefordon för gas : enbränslefordon som främst är konstruerade för permanent drift med motorgas (LPG), naturgas eller biometan, men som också kan ha ett system för drift med bensin för nödlägen eller endast vid start och där bensintanken inte rymmer mer än 5 liter bensin.
80. E5 : en bränsleblandning bestående av 5 % vattenfri etanol och 95 % bensin.
81. LPG : flytande petroleumgas som består av propan och butan som förtätats genom lagring under tryck.
82. NG : naturgas med mycket hög metanhalt.
83. biometan : en förnybar naturgas som framställs från organiska källor och som först uppträder som biogas men därefter renas och omvandlas till biometan i en process genom vilken föroreningar i biogasen, såsom koldioxid, siloxaner och vätesulfid (H2S), avlägsnas.
84. tvåbränslefordon : fordon med två separata bränslelagringssystem som kan drivas en del av tiden med två olika bränslen och som är konstruerat för att drivas med endast ett bränsle i taget.
85. tvåbränslefordon för gas : tvåbränslefordon som kan drivas med bensin och även med antingen motorgas, naturgas/biometan eller vätgas.
86. flexbränslefordon : ett fordon med ett bränslelagringssystem som kan drivas med olika blandningar av två eller flera bränslen.
87. E85 : en bränsleblandning bestående av 85 % vattenfri etanol och 15 % bensin.
88. flexbränslefordon för etanol : ett flexbränslefordon som kan drivas med bensin eller en blandning av bensin och etanol med upp till 85 % etanolhalt.
89. H2NG : en bränsleblandning av vätgas och naturgas.
90. H2NG-flexbränslefordon : fordon som kan drivas med olika blandningar av vätgas och naturgas/biometan.
91. flexbränslefordon för biodiesel : ett flexbränslefordon som kan drivas med mineraldiesel eller en blandning av mineraldiesel och biodiesel.
92. B5 : en bränsleblandning bestående av upp till 5 % biodiesel och 95 % diesel.
93. biodiesel : ett dieselbränsle baserat på vegetabilisk olja eller djurfett bestående av långkedjade alkylestrar som framställts på ett hållbart sätt.
94. fordon med endast eldrift : ett fordon som drivs med
a) |
ett system som består av en eller flera anordningar för lagring av elektrisk energi, en eller flera anordningar för reglering av eleffekt och en eller flera elapparater som omvandlar lagrad elenergi till den mekaniska energi som för fordonets drift avges vid hjulen, |
b) |
en elektrisk hjälpmotor som monterats på ett pedalassisterad fordon. |
95. vätgasbränslecellsfordon : fordon som drivs av en bränslecell som för framdrivning av fordonet omvandlar den kemiska energin från vätgas till elenergi.
96. R-punkt eller sätets referenspunkt : den konstruktionspunkt som anges av tillverkaren för varje sittplats och fastställs med avseende på det tredimensionella referenssystemet.
Hänvisningar i denna förordning till krav, förfaranden eller arrangemang som föreskrivs i denna förordning ska tolkas som hänvisningar till krav, förfaranden eller arrangemang som föreskrivs i denna förordning och i delegerade akter och genomförandeakter som antagits enligt denna förordning.
Artikel 4
Fordonskategorier
1. Fordon i kategori L omfattar motordrivna två-, tre- och fyrhjuliga fordon enligt uppdelningen i denna artikel och i bilaga I, inklusive motordrivna cyklar, två- och trehjuliga mopeder, två- och trehjuliga motorcyklar, motorcyklar med sidovagn, lätta och tunga fyrhjulingar avsedda att framföras på väg samt lätta och tunga mopedbilar.
2. I denna förordning ska följande kategorier och underkategorier av fordon tillämpas, enligt beskrivningen i bilaga I.
a) |
Fordon i kategori L1e (lätta tvåhjuliga motordrivna fordon), i underkategorierna
|
b) |
Fordon i kategori L2e (trehjulig moped) i underkategorierna
|
c) |
Fordon i kategori L3e (tvåhjulig motorcykel), i underkategorier efter
|
d) |
Fordon i kategori L4e (tvåhjulig motorcykel med sidovagn). |
e) |
Fordon i kategori L5e (motordriven trehjuling) uppdelad enligt följande:
|
f) |
Fordon i kategori L6e (lätt fyrhjuling) uppdelat enligt följande:
|
g) |
Fordon i kategori L7e (tung fyrhjuling) uppdelat enligt
|
3. De fordon i kategori L som förtecknas i punkt 2 klassificeras även efter fordonets framdrivning enligt följande:
a) |
Fordon som drivs med förbränningsmotor med
|
b) |
Fordon som drivs med en extern förbränningsmotor, en turbin eller en motor med roterande kolv, där fordonet med avseende på uppfyllande av krav på miljöskydd och funktionssäkerhet betraktas som likvärdigt med ett fordon som drivs med en förbränningsmotor med gnisttändning. |
c) |
Fordon som drivs av en motor som drivs med förkomprimerad luft och inte avger högre nivåer av föroreningar och/eller inerta gaser än vad som förekommer i omgivningsluften, där fordonet med avseende på uppfyllande av krav på funktionssäkerhet, bränslelagring och bränsletillförsel betraktas som ett fordon som drivs med gasformigt bränsle. |
d) |
Fordon som drivs med elektrisk motor. |
e) |
Hybridfordon med en kombination av något av framdrivningssätten i leden a, b, c eller d i denna punkt eller multipla sammansättningar av dessa framdrivningssätt, inbegripet flera förbränningsmotorer eller elmotorer. |
4. Indelningen av fordon i kategori L enligt punkt 2 går enligt en logisk ordningsföljd: ett fordon som inte kan inordnas i en kategori eftersom det överskrider minst ett av kriterierna för den kategorin inordnas i nästa kategori vars kriterier det uppfyller. Detta är tillämpligt på följande grupper av kategorier och underkategorier:
a) |
Kategori L1e med underkategorierna L1e-A och L1e-B samt kategori L3e med underkategorierna L3e-A1, L3e-A2 och L3e-A3. |
b) |
Kategori L2e och kategori L5e med underkategorierna L5e-A och L5e-B. |
c) |
Kategori L6e med underkategorierna L6e-A och L6e-B samt kategori L7e med underkategorierna L7e-A, L7e-B och L7e-C. |
d) |
Varje annan logisk följd av kategorier eller underkategorier som tillverkaren föreslår och godkännandemyndigheten godkänner. |
5. Utan att indelningen i (under)kategorier enligt punkterna 1–4 i denna artikel och bilaga I påverkas ska ytterligare underkategorier tillämpas enligt vad som fastställs i bilaga V, i syfte att harmonisera miljöprovningsförfarandena på internationell nivå genom att hänvisa till FN/ECE:s föreskrifter och FN/ECE:s globala tekniska föreskrifter.
Artikel 5
Fastställande av vikt i körklart skick
1. Ett L-fordons vikt i körklart skick ska fastställas genom att man mäter det olastade fordonets vikt då det är klart för normal användning och inkluderar vikten för
a) |
vätskor, |
b) |
standardutrustning i enlighet med tillverkarens specifikationer, |
c) |
bränsle i bränsletanken eller bränsletankar som ska fyllas till minst 90 procent av sin kapacitet. Med avseende på tillämpningen av denna punkt:
|
d) |
karosseriet, förarkabinen och dörrarna, och |
e) |
glasrutor, kopplingsanordningar, reservdäck samt verktyg. |
2. Ett L-fordons vikt i körklart skick ska exkludera vikten för
a) |
föraren och passagerare (75 respektive 65 kg), |
b) |
maskiner eller utrustning på lastplattformen, |
c) |
i fråga om hybridfordon eller rena elfordon, framdrivningsbatteriet, och |
d) |
exkludera vikten för, för i fråga om en-, två- eller flerbränslefordon, ett gasbränslesystem, inklusive tankar för gasbränslelagring, och |
e) |
i fråga om framdrivning med förkomprimerad luft, tankar för lagring av komprimerad luft. |
KAPITEL II
ALLMÄNNA SKYLDIGHETER
Artikel 6
Medlemsstaternas skyldigheter
1. Medlemsstaterna ska inrätta eller utnämna de godkännandemyndigheter som är behöriga i fråga om godkännanden och de marknadstillsynsmyndigheter som är behöriga i fråga om marknadstillsyn i enlighet med denna förordning. Medlemsstaterna ska anmäla inrättande och utnämning av dessa myndigheter till kommissionen.
Anmälan av godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna ska innehålla myndighetens namn, adress, inklusive elektronisk adress, samt ansvarsområde. Kommissionen ska offentliggöra en förteckning och uppgifter om godkännandemyndigheterna på sin webbplats.
2. Medlemsstaterna ska tillåta utsläppande på marknaden, registrering eller ibruktagande endast av sådana fordon, komponenter och separata tekniska enheter som uppfyller kraven i denna förordning.
3. Medlemsstaterna får inte förbjuda, begränsa eller hindra utsläppande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter av skäl som hänför sig till sådana aspekter av deras konstruktion eller funktion som omfattas av denna förordning om de uppfyller dess krav.
4. Medlemsstaterna ska organisera och utöva marknadstillsyn över och kontroller av fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter som förs in på marknaden i enlighet med kapitel III i förordning (EG) nr 765/2008.
Artikel 7
Godkännandemyndigheternas skyldigheter
1. Godkännandemyndigheterna ska se till att tillverkare som ansöker om typgodkännande uppfyller sina skyldigheter enligt denna förordning.
2. Godkännandemyndigheterna ska godkänna endast sådana fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som uppfyller kraven i denna förordning.
Artikel 8
Marknadstillsynsåtgärder
1. För typgodkända fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter ska marknadstillsynsmyndigheten i tillräcklig omfattning utföra lämplig dokumentkontroll och därvid beakta etablerade riskbedömningsprinciper samt klagomål och annan information.
Marknadstillsynsmyndigheterna får kräva att de ekonomiska aktörerna tillhandahåller sådan dokumentation och information som dessa myndigheter anser sig behöva för att utföra sin verksamhet.
Om ekonomiska aktörer uppvisar intyg om överensstämmelse ska marknadstillsynsmyndigheterna ta vederbörlig hänsyn till dessa intyg.
2. För delar och utrustning som inte omfattas av punkt 1 i denna artikel är artikel 19.1 i förordning (EG) nr 765/2008 tillämplig i sin helhet.
Artikel 9
Tillverkarnas skyldigheter
1. När tillverkarnas fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter släpps ut på marknaden eller tas i bruk ska de se till att de är tillverkade och godkända i enlighet med kraven i denna förordning och i de delegerade akter och genomförandeakter som antagits enligt denna förordning.
2. Vid etappvis typgodkännande ska varje tillverkare ansvara för godkännandet och produktionsöverensstämmelsen för de system, komponenter eller separata tekniska enheter som tillförs under den tillverkningsetapp tillverkaren ansvarar för. En tillverkare som ändrar komponenter eller system som redan har godkänts vid tidigare etapper ska ansvara för godkännandet och produktionsöverensstämmelsen för dessa ändrade komponenter och system.
3. Tillverkare som ändrar ett icke färdigbyggt fordon så att det klassificeras i en annan fordonskategori med följden att lagfästa krav som redan bedömts i en tidigare etapp ändras, ska också ansvara för överensstämmelse med tillämpliga krav för den fordonskategori som det ändrade fordonet klassificeras i.
4. För godkännande av fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som omfattas av denna förordning ska tillverkare som är etablerade utanför unionen utnämna ett enda ombud som är etablerat i unionen för att företräda dem inför godkännandemyndigheten.
5. Tillverkare som är etablerade utanför unionen ska dessutom utnämna ett enda ombud – etablerat i unionen – för frågor som gäller marknadstillsyn, som kan vara samma ombud som avses i punkt 4 eller ytterligare ett ombud.
6. Tillverkaren ska inför godkännandemyndigheten ansvara för samtliga delar av godkännandeförfarandet och för produktionsöverensstämmelsen, oberoende av om de är direkt engagerade i samtliga etapper av tillverkningen av ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet.
7. I enlighet med denna förordning och i de delegerade akter och genomförandeakter som antas enligt denna förordning ska tillverkarna se till att det finns rutiner som säkerställer att serietillverkningen fortsätter att överensstämma med den godkända typen. Ändringar av ett fordons, ett systems, en komponents eller en separat teknisk enhets konstruktion eller egenskaper och ändringar i de krav som ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet intygas överensstämma med ska beaktas i enlighet med kapitel VI.
8. Förutom den obligatoriska märkningen och de typgodkännandemärken som anbringas på fordon, komponenter eller separata tekniska enheter i enlighet med artikel 39 ska tillverkarna även ange sitt namn, registrerade handelsnamn eller registrerade varumärke och den adress i unionen på vilken de kan kontaktas rörande deras fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som tillhandahålls på marknaden, eller om detta inte är möjligt, på förpackningen eller i en handling som åtföljer komponenten eller den separata tekniska enheten.
9. Tillverkare ska, så länge de har ansvar för ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet, se till att lagrings- eller transportförhållandena inte äventyrar produktens överensstämmelse med kraven i denna förordning.
Artikel 10
Tillverkarnas skyldigheter om deras produkter inte överensstämmer med kraven eller utgör en allvarlig risk
1. Tillverkare som anser eller har skäl att tro att deras fordon, system, komponent eller separata tekniska enhet som har släppts ut på marknaden eller tagits i bruk inte överensstämmer med denna förordning eller de delegerade akter och genomförandeakter som antagits enligt denna förordning ska omedelbart vidta de korrigerande åtgärder som krävs för att få fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten att överensstämma med kraven eller dra tillbaka eller återkalla fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten, beroende på vad som är lämpligt.
Tillverkaren ska omgående informera den godkännandemyndighet som beviljade godkännandet och lämna uppgifter om i synnerhet den bristande överensstämmelsen och eventuella korrigerande åtgärder som vidtagits.
2. Om fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen utgör en allvarlig risk ska tillverkarna omedelbart underrätta godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna i de medlemsstater där fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen hade tillhandahållits på marknaden eller tagits i bruk om detta, och lämna uppgifter om i synnerhet den bristande överensstämmelsen och de korrigerande åtgärder som vidtagits.
3. Tillverkare ska hålla det informationsmaterial som avses i artikel 29.10, och dessutom hålla en kopia av de intyg om överensstämmelse som avses i artikel 38, tillgängliga för godkännandemyndigheten under en period av tio år efter utsläppandet på marknaden av ett fordon, och under en period av fem år efter utsläppande på marknaden av ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet.
4. Tillverkarna ska på motiverad begäran av en nationell myndighet tillhandahålla denna myndighet, via godkännandemyndigheten, en kopia av EU-typgodkännandeintyget eller det intyg som avses i artikel 51.1 som visar att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten överensstämmer med kraven, på ett språk som lätt kan förstås av den myndigheten. Tillverkare ska samarbeta med den nationella myndigheten i alla åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 765/2008 för att undanröja riskerna med deras fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som har släppts ut på marknaden, registrerats eller tagits i bruk.
Artikel 11
Tillverkarombudens skyldigheter i fråga om marknadstillsyn
Tillverkarens ombud för marknadstillsyn ska utföra de uppgifter som anges i fullmakten från tillverkaren. Den fullmakten ska åtminstone ge ombudet befogenhet att
a) |
ha tillgång till det underlag som avses i artikel 27 och de intyg om överensstämmelse som avses i artikel 38 så att de kan göras tillgängliga för godkännandemyndigheterna under en period av tio år efter utsläppandet på marknaden av ett fordon och under en period av fem år efter utsläppandet på marknaden av ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet, |
b) |
på motiverad begäran av en godkännandemyndighet ge den myndigheten all information och dokumentation som krävs för att visa att tillverkningen av ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet överensstämmer med kraven, |
c) |
på begäran av godkännande- eller marknadstillsynsmyndigheterna samarbeta med dem om de åtgärder som vidtas för att undanröja den allvarliga risken med de fordon, system, komponenter, separata tekniska enheter, delar eller utrustning som omfattas av fullmakten. |
Artikel 12
Importörernas skyldigheter
1. På marknaden får importörer endast släppa ut överensstämmande fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som antingen har fått EU-typgodkännande eller som uppfyller kraven för nationellt godkännande, eller delar eller utrustning som till fullo omfattas av kraven i förordning (EG) nr 765/2008.
2. Innan ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som typgodkänts släpps ut på marknaden ska importörerna kontrollera att det finns ett informationsmaterial som överensstämmer med artikel 29.10 och att systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten har försetts med erforderligt typgodkännandemärke och uppfyller kraven i artikel 9.8. För fordon ska importören se till att fordonet åtföljs av det erforderliga intyget om överensstämmelse.
3. Om importörerna anser eller har skäl att tro att fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen inte överensstämmer med kraven i denna förordning, och särskilt att de inte överensstämmer med typgodkännandet, får de inte släppa ut fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten på marknaden eller tillåta ibruktagande eller registrering förrän de sett till att det råder överensstämmelse med de tillämpliga kraven. Om importörerna anser eller har skäl att tro att fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen innebär en allvarlig risk, ska han dessutom underrätta tillverkaren och marknadstillsynsmyndigheterna. För typgodkända fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter ska de dessutom informera den godkännandemyndighet som har beviljat godkännandet om detta.
4. Importörerna ska ange sitt namn, sitt registrerade handelsnamn eller varumärke och en kontaktadress på fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen eller, om detta inte är möjligt, på förpackningen eller i en handling som åtföljer systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen.
5. Importörerna ska se till att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten åtföljs av anvisningar och information, i enlighet med artikel 55, på de berörda medlemsstaternas officiella språk.
6. Importörerna ska så länge de har ansvar för ett fordon, ett system, en komponent eller separat teknisk enhet, se till att lagrings- eller transportförhållandena inte äventyrar dess överensstämmelse med kraven i denna förordning.
7. När det anses lämpligt med tanke på de allvarliga risker som ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, del eller utrustning utgör ska importörerna för att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet granska och vid behov registerföra klagomål om och återkallanden av fordon, system, komponenter, separata tekniska enheter, delar eller utrustning samt informera distributörerna om denna övervakning.
Artikel 13
Importörernas skyldigheter i fråga om produkter som inte överensstämmer med kraven eller utgör en allvarlig risk
1. Importörer som anser eller har skäl att tro att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som de har släppt ut på marknaden inte överensstämmer med denna förordning ska omedelbart vidta de korrigerande åtgärder som krävs för att få fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten att överensstämma med kraven, dra tillbaka produkten från marknaden eller återkalla den, beroende på vad som är lämpligt.
2. Om ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning utgör en allvarlig risk ska importörerna omedelbart informera tillverkaren och godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna i de medlemsstater där de har släppt ut fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen på marknaden. Importören ska också informera dem om eventuella åtgärder som vidtagits och lämna uppgifter om i synnerhet den allvarliga risken och de korrigerande åtgärder som vidtagits av tillverkaren.
3. Under en period av tio år efter utsläppandet på marknaden av ett fordon, och under en period av fem år efter utsläppandet på marknaden av ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet, ska importörerna hålla ett exemplar av intyget om överensstämmelse tillgängligt för godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna och se till att dessa myndigheter på begäran kan få tillgång till det informationsmaterial som avses i artikel 29.10.
4. Importörerna ska på motiverad begäran av en nationell myndighet ge den all information och dokumentation som behövs för att visa att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten överensstämmer med kraven på ett språk som lätt kan förstås av den myndigheten. Importörerna ska på myndighetens begäran samarbeta med denna om de åtgärder som vidtas för att undanröja riskerna med fordon, system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning som de har släppt ut på marknaden.
Artikel 14
Distributörernas skyldigheter
1. Vid tillhandahållande på marknaden av ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning ska distributörerna iaktta vederbörlig omsorg med avseende på kraven i denna förordning.
2. Innan distributörerna tillhandahåller ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet på marknaden, eller registrerar dem eller tar dem i bruk, ska de kontrollera att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten har försetts med obligatorisk märkning eller typgodkännandemärke, att det åtföljs av erforderliga handlingar, bruksanvisningar och säkerhetsinformation på de officiella språken i den medlemsstat där fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten är avsedd att tillhandahållas på marknaden samt att importören och tillverkaren har uppfyllt kraven i artiklarna 12.2 och 12.4 samt 39.1 och 39.2.
3. Distributörerna ska, så länge de har ansvar för ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet, se till att lagrings- eller transportförhållandena inte äventyrar produktens överensstämmelse med kraven i denna förordning.
Artikel 15
Distributörernas skyldigheter om deras produkter inte överensstämmer med kraven eller utgör en allvarlig risk
1. Om distributörerna anser eller har skäl att tro att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet inte överensstämmer med kraven i denna förordning, får de inte tillhandahålla fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten på marknaden, eller registrera dem eller ta dem i bruk, till dess att produkten överensstämmer med de tillämpliga kraven.
2. Om distributörerna anser eller har skäl att tro att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som de har tillhandahållit på marknaden eller registrerat eller för vars ibruktagande de ansvarar, inte överensstämmer med kraven i denna förordning ska de informera tillverkaren eller tillverkarens ombud för att se till att de korrigerande åtgärder som krävs för att få fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten att överensstämma med kraven eller vid behov återkalla produkten, vidtas i enlighet med artikel 10.1 eller 13.1.
3. Om fordonet, systemet, komponenten, den separata tekniska enheten, delen eller utrustningen utgör en allvarlig risk ska distributörerna omedelbart underrätta tillverkaren, importören samt godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna i de medlemsstater där de har tillhandahållit produkten på marknaden. Distributören ska också underrätta dem om eventuella åtgärder som vidtagits samt lämna uppgifter om i synnerhet den allvarliga risken och de korrigerande åtgärder som tillverkaren vidtagit.
4. Distributörerna ska på motiverad begäran av en nationell myndighet se till att tillverkaren ger myndigheten den information som anges i artikel 10.4 eller att importören ger den nationella myndigheten den information som anges i artikel 13.3. Distributörerna ska på begäran av den myndigheten samarbeta med den om alla åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 765/2008 för att undanröja riskerna med fordon, system, komponenter, separata tekniska enheter, delar eller utrustning som de har tillhandahållit på marknaden.
Artikel 16
Fall där tillverkarnas skyldigheter tillämpas på importörer och distributörer
En importör eller en distributör ska anses vara tillverkare enligt denna förordning och ska ha samma skyldigheter som tillverkaren enligt artiklarna 9–11 när importören eller distributören tillhandahåller ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet på marknaden, registrerar produkten eller ansvar för dess ibruktagande i eget namn eller under eget varumärke eller ändrar ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet på ett sådant sätt att överensstämmelsen med de tillämpliga kraven kan påverkas.
Artikel 17
Identifikation av ekonomiska aktörer
Ekonomiska aktörer ska på begäran och under en period på tio år för ett fordon, och under en period av fem år för ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, del eller utrustning, identifiera följande aktörer för godkännande- och marknadstillsynsmyndigheterna:
a) |
Alla ekonomiska aktörer som har levererat ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning till dem. |
b) |
Alla ekonomiska aktörer till vilka de har levererat ett fordon, ett system, en komponent, en separat teknisk enhet, en del eller en utrustning. |
KAPITEL III
MATERIELLA KRAV
Artikel 18
Allmänna materiella krav
1. Fordon i kategori L och system, komponenter och separata tekniska enheter avsedda för sådana fordon ska uppfylla de krav som förtecknas i bilagorna II–VIII och som är tillämpliga på de relevanta fordons(under)kategorierna.
2. Fordon i kategori L eller deras system, komponenter eller separata tekniska enheter, vars eletromagnetiska överensstämmelse omfattas av de delegerade akter som avses i punkt 3 i denna artikel om fordonskonstruktion och de genomförandeakter som antas enligt denna förordning, ska inte omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/108/EG av den 15 december 2004 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet (26).
3. I syfte att komplettera de typgodkännandekrav för fordon i kategori L som fastställs i denna förordning ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 75 avseende de detaljerade tekniska krav och provningsförfaranden som sammanfattas i delarna A–C i bilaga II. De första av sådana delegerade akter ska antas senast den 31 december 2014.
Artikel 19
Förbud mot manipulationsanordningar
Det ska vara förbjudet att använda manipulationsanordningar som minskar verkan hos system för säkerhet, elektromagnetisk kompatibilitet, omborddiagnos, ljuddämpning eller utsläppsminskning. Ett konstruktionselement ska inte betraktas som en manipulationsanordning om något av följande villkor är uppfyllt:
a) |
Anordningen är nödvändig för att skydda motorn mot skador eller olyckor samt för att garantera säker körning. |
b) |
Anordningen fungerar endast i den utsträckning det är nödvändigt för att starta motorn. |
c) |
Driftsförhållandena beaktas i väsentlig omfattning i provningsförfarandena för kontroll av om fordonet uppfyller denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som har antagits enligt denna förordning. |
Artikel 20
Åtgärder för tillverkare rörande ändringar av fordons framdrivning
1. Fordonstillverkare ska utrusta fordon i kategori L, med undantag för underkategorierna L3e-A3 och L4e-A3, på föreskrivet sätt för att förebygga otillåtna förändringar av fordonets framdrivning genom en rad tekniska krav och specifikationer med syftet att
a) |
förebygga förändringar som kan nedsätta säkerheten, i synnerhet genom att öka fordonets prestanda genom otillåtna förändringar av framdrivningen för att öka största vridmoment, effekt eller konstruktionshastighet, som i vederbörlig ordning fastställts under det typgodkännandeförfarande som fordonstillverkaren genomgått, eller |
b) |
förebygga skador på miljön. |
2. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 75 med avseende på särskilda krav på åtgärder enligt punkt 1 och i syfte att underlätta efterlevnaden av punkt 4 i den här artikeln. De första av sådana delegerade akter ska antas senast den 31 december 2014.
3. Efter en ändring av framdrivningen ska fordonet uppfylla de tekniska kraven för den ursprungliga fordonskategorin och underkategorin, eller i förekommande fall den nya fordonskategorin och underkategorin, som gällde när det ursprungliga fordonet släpptes ut på marknaden, registrerades eller togs i bruk, inbegripet de senaste ändringarna av kraven.
Om fordonstillverkaren utformar framdrivningen för en fordonstyp på ett sådant sätt att den kan ändras så att fordonet inte längre överensstämmer med den godkända typen, men skulle motsvara en annan variant eller version, ska tillverkaren i ansökan inbegripa relevanta uppgifter för varje variant eller version som utformats på detta sätt, och varje variant eller version ska uttryckligen typgodkännas. Om ett ändrat fordon inordnas i en ny kategori eller underkategori ska ansökan göras för ett nytt typgodkännande.
4. Utan att bestämmelserna i punkt 1 påverkas ska tillverkaren, i syfte att undvika ändringar eller anpassningar med negativa effekter på fordonets funktionssäkerhet och miljöprestanda, sträva efter att genom användning av god branschpraxis förhindra att det blir tekniskt möjligt att göra sådana ändringar eller anpassningar, såvida inte sådana ändringar eller anpassningar uttryckligen anges och ingår i det tekniska underlaget och därmed omfattas av typgodkännande.
Artikel 21
Allmänna krav på system för omborddiagnos
1. Fordon i kategori L ska utrustas med ett OBD-system som uppfyller de funktionskrav och provningsförfaranden som fastställs i de delegerade akter som antagits enligt punkt 5, och från och med tillämpningsdatumen i bilaga IV.
2. Från och med de datum som anges i punkt 1.8.1 i bilaga IV ska fordon i (under)kategorierna L3e, L4e, L5e-A, L6e-A och L7e-A utrustas med ett OBD-steg I-system som övervakar eventuella avbrott i elkretsen eller elektroniken i det utsläppsbegränsande systemet och rapporterar de avbrott som kan leda till att utsläppströsklarna i del B1 i bilaga VI överskrids.
3. Från och med de datum som anges i punkt 1.8.2 i bilaga IV ska fordon i (under)kategorierna L3e–L7e utrustas med ett OBD-steg I-system som övervakar eventuella avbrott i elkretsen eller elektroniken i det utsläppsbegränsande systemet och som sätts igång om utsläppströsklarna i del B2 i bilaga VI överskrids. OBD-steg I-system för dessa fordonskategorier ska även rapportera om igångsättning av eventuella driftslägen som i hög grad minskar motorns drivmoment.
4. Från och med de datum som anges i punkt 1.8.3 i bilaga IV, och med förbehåll för artikel 23.5, ska fordon i (under)kategorierna L3e, L5e-A L6e-A och L7e-A dessutom utrustas med ett OBD-steg II-system som övervakar och rapporter brister i det utsläppsbegränsande systemet och försämringar som leder till att OBD-utsläppsgränserna i del B2 i bilaga VI överskrids.
5. I syfte att harmonisera OBD-systemet som rapporterar om funktionssäkerhetsbrister och brister i det utsläppsbegränsande systemet, och för att underlätta en effektiv och ändamålsenlig reparation av ett fordon, ska kommissionen ges befogenhet att i enlighet med artikel 75 anta delegerade akter med avseende på närmare tekniska krav rörande omborddiagnos, inbegripet funktionella OBD-krav och provningsförfaranden, för de områden som förtecknas i punkterna 1–4 och i enlighet med del C punkt 11 i bilaga II och den provning av typ VIII som avses i bilaga V.
Artikel 22
Krav på fordons funktionssäkerhet
1. Tillverkarna ska se till att fordonen utformas, konstrueras och sammansätts så att risken för skador på passagerare och övriga trafikanter blir så liten som möjligt.
2. Tillverkaren ska se till att fordonets funktionssäkerhet fortsatt upprätthålls under fordonets normala livslängd, förutsatt att fordonet används under normala villkor och underhålls i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Tillverkaren ska till det tekniska underlaget bifoga en förklaring som fastställer att uthålligheten för system, delar och utrustning som är kritiska för funktionssäkerheten garanteras genom lämplig provning och tillämpning av god branschpraxis.
3. Tillverkarna ska se till att fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter uppfyller de tillämpliga kraven i bilagorna II och VIII och uppfyller de provningsförfaranden och prestandakrav som fastställs i en delegerad akt som antagits enligt punkt 5.
4. Fordonskomponenter vars risker av elektrisk natur omfattas av de delegerade akter eller genomförandeakter som antas enligt denna förordning ska inte omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/95/EG av den 12 december 2006 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (27).
5. För att ombesörja att en hög funktionssäkerhetsnivå uppnås ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 75 med avseende på de särskilda krav på fordons funktionssäkerhet som förtecknas i del B i bilaga II, och i förekommande fall grunda sig på de utökade krav på funktionssäkerhet som fastställs i bilaga VIII. De första av sådana delegerade akter ska antas senast den 31 december 2014.
6. Kommissionen ska inom ramen för en andra uppsättning senast den 31 december 2020 anta en delegerad akt i enlighet med artikel 75 i syfte att harmonisera de krav på normal livslängd och de provningar för att garantera fordonens strukturella integritet som anges i del B punkt 17 i bilaga II.
7. Kommissionen kan ges befogenhet att anta genomförandeakter i syfte att fastställa en mall för tillverkarens förklaring. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2.
Artikel 23
Krav på miljöprestanda
1. Tillverkarna ska se till att fordon utformas, konstrueras och sammansätts så att miljöpåverkan hålls så låg som möjligt. Tillverkarna ska se till att typgodkända fordon uppfyller kraven på miljöprestanda i enlighet med bilagorna II, V och VI, inom ramen för de körsträckor för hållbarhet som anges i bilaga VII.
2. Tillverkarna ska se till att fordon, system, komponenter och särskilda tekniska enheter uppfyller de provningsförfaranden och provningskrav som anges i bilaga V inom de tillämpningsdatum som anges i bilaga IV och som ska anges i en delegerad akt som antagits enligt i punkt 12 i denna artikel.
3. Tillverkarna ska se till att typgodkännandekraven för kontroll av hållbarhetskraven är uppfyllda. Efter tillverkarens val ska något av nedanstående provningsförfaranden för hållbarhet användas för att inför godkännandemyndigheten styrka att ett typgodkänt fordons miljöprestanda är varaktig:
a) |
Provning av fordonets faktiska hållbarhet under hela körningen: De fordon som provas ska fysiskt tillryggalägga hela den sträcka som anges i del A i bilaga VII och ska provas i enlighet med det förfarande som fastställs i provning av typ V enligt beskrivningen i den delegerade akt som antagits enligt punkt 12 i denna artikel. Utsläppstestresultaten för hela den sträcka som anges i del A i bilaga VII ska vara lägre än de miljögränsvärden som anges i del A i bilaga VI. |
b) |
Provning av fordonets faktiska hållbarhet under en del av körningen: De fordon som provas ska fysiskt tillryggalägga minst 50 % av hela den sträcka som anges i del A i bilaga VII och ska provas i enlighet med det förfarande som fastställs i provning av typ V enligt beskrivningen i den delegerade akt som antagits enligt punkt 12 i denna artikel. Enligt specifikationerna i denna akt ska provningsresultaten extrapoleras för hela den sträcka som anges i del A i bilaga VII. Både provresultaten och de extrapolerade resultaten ska vara lägre än de miljögränsvärden som anges i del A i bilaga VI. |
c) |
Förfarande för matematisk hållbarhet: För varje utsläppskomponent ska produkten av multiplikationen av den försämringsfaktor som anges i del B i bilaga VII och miljöprovningsresultat från ett fordon som körts mer än 100 km sedan det startades för första gången vid slutet av tillverkningsprocessen vara lägre än de miljögränsvärden som fastställs i del A i bilaga VI. |
4. Senast den 1 januari 2016 ska kommissionen genomföra en heltäckande undersökning av miljökonsekvenserna. Undersökningen ska omfatta luftkvalitet och andel föroreningar från fordon i kategori L och ska omfatta kraven på provningstyperna I, IV, V, VII och VIII i bilaga V.
I undersökningen ska de senaste vetenskapliga uppgifterna, forskningsrönen, modellerna och övervägandena om kostnadseffektivitet sammanställas och bedömas i syfte att fastställa slutgiltiga åtgärder i form av bekräftelse och slutligt fastställande av ikraftträdande av Euro 5 i bilaga IV och Euro 5-kraven på miljö i bilaga V, delarna A2, B2 och C2 i bilaga VI och i bilaga VII beträffande körsträcka för hållbarhetsprovning och försämringsfaktorer för Euro 5.
5. På grundval av de resultat som avses i punkt 4 ska kommissionen senast den 31 december 2016 förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om följande:
a) |
Vilka datum Euro 5-steget bör träda i kraft enligt bilaga IV. |
b) |
Utsläppsgränserna för Euro 5 enligt del A2 i bilaga VI och OBD-gränsvärdena i del B2 i bilaga VI. |
c) |
Huruvida alla nya fordonstyper i kategorierna L3e, L5e, L6e-A och L7e-A förutom OBD steg I även ska förses med OBD steg II på Euro 5-nivå. |
d) |
Körsträcka för hållbarhetsprovning för Euro 5 enligt del A i bilaga VII och försämringsfaktorerna för Euro 5 enligt del B i bilaga VII. |
Kommissionen ska lägga fram eventuella lämpliga lagstiftningsförslag i ljuset av denna rapport.
6. På grundval av resultaten av miljökonsekvensundersökningen ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med artikel 75 som fastställer vilka av (under)kategorierna L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B och L7e-C som för steget Euro 5 ska genomgå SHED-provning eller provning av bränsletankens och bränsleledningarnas genomsläpplighet med de provningsgränser som anges i del C2 i bilaga VI.
7. Tillverkarna ska se till att fordon i kategori L uppfyller tillämpliga provningskrav för miljöprestanda för godkännande och utökningar som anges i del A i bilaga V.
8. När det gäller provning av typ I ska den relevanta utsläppsgränsen för motorcyklar i kategori L3e-AxE (Enduro, x = 1, 2 or 3) och L3e-AxT (Trial, x = 1, 2 eller 3) vara summan av L2 (THC) och L3 (NOx) i del A i bilaga VI. Utsläppstestresultaten (NOx + THC) ska vara högst lika höga som denna gräns (L2 + L3).
9. Fordon i kategori L4e ska uppfylla miljökraven i bilaga V när det gäller fordon i kategori L3e, där provningstyperna I, IV, VII och VIII i bilaga V utförs antingen på det färdigmonterade grundfordonet med motor, med monterad sidovagn, eller endast grundfordonet med motor, men utan monterad sidovagn.
10. Tillverkaren ska se till att alla ersättningar för utsläppsbegränsande anordning som släpps ut på marknaden eller tas i bruk i unionen är typgodkända enligt denna förordning.
11. De krav som avses i punkterna 1–10 ska tillämpas på fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter i enlighet med bilaga II.
12. För att ombesörja ett starkt miljöskydd ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 75 med avseende på närmare tekniska bestämmelser om miljökrav för de ämnen som anges i punkterna 1, 2, 3, 6 och 7 i den här artikeln, inbegripet provningsförfaranden.
Artikel 24
Kompletterande miljökrav rörande utsläpp av växthusgaser, bränsleförbrukning, elenergiförbrukning och elektrisk räckvidd
1. Koldioxidutsläpp ska bestämmas av tillverkaren enligt tillämplig laboratorieutsläppsprovningscykel och redovisas av tillverkaren för godkännandemyndigheten. Bränsleförbrukningen och/eller elenergiförbrukningen och den elektriska räckvidden ska antingen beräknas på grundval av laboratorieprovresultaten för utsläpp i samband med typgodkännandet, eller mätas, under den tekniska tjänstens närvaro, och redovisas för godkännandemyndigheten.
2. Resultaten av koldioxidmätningen, den beräknade eller uppmätta bränsleförbrukningen, elenergiförbrukningen och den elektriska räckvidden ska tas med i det tekniska underlaget, enligt specifikationerna i den genomförandeakt som avses i artikel 27.4, och den relevanta informationen ska också anges på intyget om överensstämmelse.
Förutom uppgiften på intyget om överensstämmelse ska tillverkarna även se till att uppgifter om koldioxidutsläpp, bränsleförbrukning, elenergiförbrukning och elektrisk räckvidd lämnas till fordonets köpare vid köp av nytt fordon, i ett format som de anser lämpligt.
3. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 75 med avseende på förfarandekrav vid provning av typ VII när det gäller mätning av koldioxidutsläpp och metoder för beräkning och mätning av bränsleförbrukning, elenergiförbrukning och elektrisk räckvidd.
KAPITEL IV
FÖRFARANDEN FÖR EU-TYPGODKÄNNANDE
Artikel 25
Förfaranden för EU-typgodkännande
1. Vid ansökan om typgodkännande för ett komplett fordon kan tillverkaren välja ett av följande förfaranden:
a) |
Typgodkännande i flera steg. |
b) |
Typgodkännande i ett steg. |
c) |
Kombinerat typgodkännande. |
Dessutom kan tillverkare av fordon i de kategorier som avses i punkt 5 välja ett etappvist typgodkännande.
Vid typgodkännande av system, komponenter eller separata tekniska enheter är endast förfarandet med typgodkännande i ett steg tillämpligt.
2. Typgodkännande i flera steg ska bestå av stegvis insamling av samtliga EU-typgodkännandeintyg för system, komponenter och separata tekniska enheter som ingår i fordonet och som i slutskedet leder till typgodkännande av det kompletta fordonet.
3. Typgodkännande i ett steg ska bestå av godkännande av det kompletta fordonet i ett enda steg.
4. Kombinerat typgodkännande är ett förfarande för typgodkännande i flera steg genom vilket ett eller flera systemgodkännanden erhålls under slutskedet av godkännandet av det kompletta fordonet, utan att EU-typgodkännandeintyget behöver utfärdas för dessa system.
5. Vid ett etappvist typgodkännande intygar en eller flera godkännandemyndigheter att en typ av etappvis färdigbyggt eller icke färdigbyggt fordon, i det tillverkningsstadium det befinner sig i, uppfyller de tillämpliga administrativa bestämmelserna och tekniska kraven i denna förordning.
Etappvis typgodkännande ska beviljas för icke färdigbyggda eller etappvis färdigbyggda fordonstyper som överensstämmer med uppgifterna i det underlag som anges i artikel 27 och som uppfyller de tekniska krav som föreskrivs i de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga II, med hänsyn till det konstruktionsstadium fordonet befinner sig i.
6. Typgodkännande av det sista konstruktionsskedet får beviljas först efter det att godkännandemyndigheten har kontrollerat att det fordon som typgodkänts i det sista konstruktionsskedet vid den tidpunkten uppfyller alla tillämpliga tekniska krav. Detta ska inbegripa dokumentkontroll av alla krav som ingår i typgodkännandet för ett icke färdigbyggt fordon som beviljats under loppet av ett flerstegsförfarande, även om det beviljats för en annan kategori eller underkategori av fordon.
Etappvis godkännande enligt punkt 1 andra stycket ska endast tillämpas på fordon i underkategorierna L2e-U, L4e, L5e-B, L6e-BU och L7e-CU.
7. Val av godkännandeförfarande ska inte påverka tillämpliga materiella krav som den godkända fordonstypen ska uppfylla vid tidpunkten för utfärdande av typgodkännande av komplett fordon.
8. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 75 för att fastställa närmare bestämmelser om typgodkännandeförfaranden. De första av sådana delegerade akter ska antas senast den 31 december 2014.
Artikel 26
Ansökningar om typgodkännande
1. Tillverkaren ska lämna ansökan om typgodkännande till godkännandemyndigheten.
2. Endast en ansökan får lämnas in för en viss typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet och endast i en medlemsstat.
3. För varje typ som ska godkännas ska en separat ansökan inlämnas.
Artikel 27
Underlag
1. Sökanden ska lämna ett underlag till godkännandemyndigheten.
2. Underlaget ska omfatta följande:
a) |
Ett informationsdokument. |
b) |
Alla uppgifter, ritningar, fotografier och andra upplysningar. |
c) |
För fordon: uppgift om det eller de förfaranden som valts i enlighet med artikel 25.1. |
d) |
Alla övriga uppgifter som godkännandemyndigheten begär i samband med ansökningsförfarandet. |
3. Underlaget får lämnas på papper eller i ett elektronisk format som godtas av den tekniska tjänsten och godkännandemyndigheten.
4. Kommissionen ska i genomförandeakter fastställa mallar för informationsdokumentet och underlaget. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
Artikel 28
Särskilda krav på information som ska lämnas i ansökan om typgodkännande i olika förfaranden
1. En ansökan om typgodkännande i flera steg ska åtföljas av ett underlag i enlighet med artikel 27 och en fullständig uppsättning av de typgodkännandeintyg som krävs enligt var och en av de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga II.
Vid typgodkännande av ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet, enligt de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga II, ska godkännandemyndigheten ha tillgång till det tillhörande underlaget tills godkännandet har utfärdats eller vägrats.
2. En ansökan om typgodkännande i ett steg ska åtföljas av ett underlag som anges i artikel 27 med relevanta uppgifter i enlighet med de genomförandeakter som antas enligt denna förordning, med avseende på de tillämpliga akterna.
3. Vid kombinerat typgodkännande ska underlaget åtföljas av ett eller flera typgodkännandeintyg som krävs enligt var och en av de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga II och ska, om inget typgodkännandeintyg uppvisas, innefatta de relevanta uppgifter som krävs i enlighet med de genomförandeakter som antas enligt denna förordning med avseende på de tillämpliga akterna.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska följande uppgifter lämnas vid etappvist typgodkännande:
a) |
I första etappen: de delar av underlaget och de EU-typgodkännandeintyg som är tillämpliga för grundfordonet i dess aktuella konstruktionsfas. |
b) |
I samtliga därpå följande etapper: de delar av underlaget och de EU-typgodkännandeintyg som hänför sig till den aktuella tillverkningsetappen samt en kopia av det EU-typgodkännande för fordonet som utfärdades för den föregående etappen och fullständiga uppgifter om alla ändringar och kompletteringar som tillverkaren gjort på fordonet. |
De uppgifter som anges i första stycket i denna punkt leden a och b får lämnas i enlighet med punkt 3.
5. Genom en motiverad begäran får godkännandemyndigheten kräva att tillverkaren tillhandahåller ytterligare information som behövs för att ett beslut ska kunna fattas om vilka provningar som krävs eller för att underlätta genomförandet av dessa provningar.
KAPITEL V
GENOMFÖRANDE AV FÖRFARANDEN FÖR EU-TYPGODKÄNNANDE
Artikel 29
Allmänna bestämmelser
1. Godkännandemyndigheterna får bevilja EU-typgodkännande först efter att ha kontrollerat att de förfaranden för produktionsöverensstämmelse som avses i artikel 33 är korrekta och att typen av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet uppfyller de tillämpliga kraven.
2. EU-typgodkännande ska beviljas i enlighet med detta kapitel.
3. Om en godkännandemyndighet finner att en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet, trots att den överensstämmer med tillämpliga bestämmelser, utgör en allvarlig säkerhetsrisk eller kan skada miljön eller folkhälsan allvarligt, får den vägra att bevilja EU-typgodkännande. Den ska då omedelbart underrätta övriga medlemsstaters godkännandemyndigheter och kommissionen om detta med en utförlig sammanställning av vilka skäl som ligger till grund för beslutet tillsammans med styrkande uppgifter.
4. EU-typgodkännandeintyg ska numreras i enlighet med ett harmoniserat system som fastställts av kommissionen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
5. Godkännandemyndigheten ska inom en månad från utfärdandet av EU-typgodkännandeintyget till godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater sända en kopia av intyget om EU-fordonstypgodkännande, inklusive bilagor, för varje fordonstyp som den har godkänt via ett gemensamt och säkert system för elektronisk kommunikation. Kopian får även föreligga i form av en säker elektronisk fil.
6. Godkännandemyndigheten ska utan dröjsmål meddela godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater när den har avslagit eller återkallat ett typgodkännande för fordon samt ange skälen för beslutet.
7. Godkännandemyndigheten ska var tredje månad till godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater sända en förteckning över de EU-typgodkännanden av system, komponenter eller separata tekniska enheter som den har beviljat, ändrat, vägrat att bevilja eller återkallat under den föregående perioden.
8. På begäran av en annan medlemsstats godkännandemyndighet ska den godkännandemyndighet som har beviljat ett EU-typgodkännande inom en månad från mottagandet av begäran översända en kopia av det begärda EU-typgodkännandeintyget inklusive bilagor via ett gemensamt och säkert system för elektronisk kommunikation. Kopian får även föreligga i form av en säker elektronisk fil.
9. Om kommissionen begär det ska godkännandemyndigheten lämna de uppgifter som avses i punkterna 5–8 även till kommissionen.
10. Godkännandemyndigheten ska sammanställa ett informationsmaterial bestående av underlaget åtföljt av provningsrapporter och alla andra handlingar som den tekniska tjänsten eller godkännandemyndigheten fogat till underlaget under sin tjänsteutövning. Informationsmaterialet ska innehålla ett index där dess innehåll redovisas, uppställt enligt ett lämpligt numrerings- eller märkningssystem som gör det möjligt att lätt hitta varje sida och se de olika dokumentens format, så att det blir en förteckning över de olika stadierna i förfarandet för EU-typgodkännande, i synnerhet datum för revideringar och uppdatering. Godkännandemyndigheten ska hålla den information som finns i informationsmaterialet tillgängligt under en period av tio år efter det att giltighetstiden för det berörda godkännandet löpt ut.
Artikel 30
Särskilda bestämmelser om EU-typgodkännandeintyg
1. EU-typgodkännandeintyget ska innehålla som bilagor följande:
a) |
Det informationsmaterial som avses i artikel 29.10. |
b) |
Provningsresultaten. |
c) |
Namn och exempel på namnteckning(ar) för den eller de personer på företaget som är behöriga att underteckna intyg om överensstämmelse samt intyg om deras befattning i företaget. |
d) |
För EU-typgodkännande av komplett fordon, ett ifylld exemplar av intyget om överensstämmelse. |
2. EU-typgodkännandeintyget ska utfärdas på grundval av den mall som kommissionen fastställt genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
3. För varje fordonstyp ska godkännandemyndigheten
a) |
fylla i alla tillämpliga delar av EU-typgodkännandeintyget, inklusive bilagan för provningsresultat, |
b) |
sammanställa innehållsförteckningen till det informationsmaterialet, |
c) |
utan dröjsmål utfärda det ifyllda intyget med bilagor till den sökande. |
Kommissionen ska fastställa den mall för bilagan för provningsresultat som avses i led a genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
4. Om ett EU-typgodkännande har begränsad giltighet i enlighet med artikel 40, eller om det har gjorts undantag från vissa bestämmelser i denna förordning eller de delegerade akterna eller genomförandeakterna som antagits enligt denna förordning, ska dessa begränsningar eller undantag anges i EU-typgodkännandeintyget.
5. Om tillverkaren väljer det kombinerade typgodkännandeförfarandet, ska godkännandemyndigheten i informationsmaterialet fylla i uppgifterna om de provningsrapporter som fastställts genom de genomförandeakter som avses i artikel 32.1 och för vilka det inte finns något EU-typgodkännandeintyg.
6. Om tillverkaren väljer typgodkännandeförfarandet i ett steg ska godkännandemyndigheten fastställa en förteckning över tillämpliga krav eller akter och foga den förteckningen till EU-typgodkännandeintyget. Kommissionen ska fastställa mallen för denna förteckning genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
Artikel 31
Särskilda bestämmelser för system, komponenter eller separata tekniska enheter
1. EU-typgodkännande ska beviljas för system som överensstämmer med uppgifterna i underlaget och som uppfyller de tekniska kraven i de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga II.
2. EU-typgodkännande för en komponent eller separat teknisk enhet ska beviljas för komponenter eller separata tekniska enheter som överensstämmer med uppgifterna i underlaget och som uppfyller de tekniska kraven i de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga II.
3. Om komponenter eller separata tekniska enheter, oavsett om de är avsedda för reparation, service eller underhåll, också ingår i ett typgodkännande för system avseende ett fordon, krävs inte något ytterligare godkännande för komponenten eller den separata tekniska enheten om detta inte krävs enligt de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga II.
4. Om det endast är i kombination med andra delar av fordonet som en komponent eller en separat teknisk enhet har avsedd funktion eller uppvisar ett särdrag, och dess överensstämmelse med kraven därför endast kan kontrolleras när denna komponent eller separata tekniska enhet fungerar i kombination med dessa andra delar av fordonet, ska EU-typgodkännandets räckvidd begränsas i motsvarande utsträckning.
I EU-typgodkännandeintyget ska då eventuella begränsningar för komponentens eller den separata tekniska enhetens användning anges samt vilka särskilda krav som ställs vid monteringen.
Om en sådan komponent eller separat teknisk enhet monteras av fordonstillverkaren, ska det i samband med godkännandet av fordonet kontrolleras att eventuella begränsningar för användning eller krav vid monteringen har iakttagits.
Artikel 32
Provningar som krävs för EU-typgodkännande
1. Överensstämmelse med de tekniska bestämmelserna i denna förordning och i de akter som förtecknas i bilaga II ska visas genom lämpliga provningar utförda av utnämnda tekniska tjänster.
De provningsförfaranden som avses i första stycket och den särskilda utrustning och de särskilda verktyg som är föreskrivna för att utföra dessa provningar ska vara de som fastställs i de relevanta akter som förtecknas i bilaga II.
Provningsrapporternas format ska stämma överens med de allmänna krav som kommissionen fastställt genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
2. Tillverkaren ska ge godkännandemyndigheten tillgång till så många fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som i enlighet med de relevanta akter som förtecknas i bilaga II krävs för genomförandet av de föreskrivna provningarna.
3. Nödvändiga provningar ska utföras på fordon, komponenter och separata tekniska enheter som är representativa för den typ som ska godkännas.
Tillverkaren får dock efter överenskommelse med godkännandemyndigheten välja ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som inte är representativ för den typ som ska godkännas, men som kombinerar några av de mest negativa egenskaperna vad avser den nödvändiga prestandanivån. Virtuella provningsmetoder kan användas till stöd för beslutsfattandet under urvalsprocessen.
4. På tillverkarens begäran får virtuella provningsmetoder användas som alternativ till de provningsförfaranden som avses i punkt 1 om godkännandemyndigheten medger det, med avseende på de krav som fastställs i de delegerade akter som antas enligt punkt 6.
5. Virtuella provningsmetoder ska uppfylla de villkor som anges i de delegerade akter som antas enligt punkt 6.
6. För att säkerställa att de resultat som erhålls genom virtuell provning är lika meningsfulla som de som erhålls genom fysisk provning ska kommissionen ges befogenhet att i enlighet med artikel 75 anta delegerade akter om vilka krav som får bli föremål för virtuell provning och villkor enligt vilka den virtuella provningen ska utföras. När kommissionen antar dessa delegerade akter ska den, när det är lämpligt, utgå från de krav och förfaranden som föreskrivs i bilaga XVI till direktiv 2007/46/EG.
Artikel 33
Kontroll av produktionsöverensstämmelse
1. En godkännandemyndighet som beviljar ett EU-typgodkännande ska vidta nödvändiga åtgärder för att, om det är nödvändigt i samarbete med godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater, kontrollera att tillräckliga förfaranden har införts för att se till att serietillverkade fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter kommer att överensstämma med den godkända typen.
2. En godkännandemyndighet som beviljar typgodkännande för kompletta fordon ska vidta nödvändiga åtgärder för att kontrollera att intyg om överensstämmelse som utfärdas av tillverkaren överensstämmer med artikel 38. I detta syfte ska godkännandemyndigheten kontrollera att ett tillräckligt antal provexemplar av överensstämmelseintyg överensstämmer med artikel 38 och att tillverkaren har vidtagit tillräckliga åtgärder för att säkerställa att uppgifterna i dessa intyg om överensstämmelse är korrekta.
3. En godkännandemyndighet som beviljat ett EU-typgodkännande ska vidta nödvändiga åtgärder i samband med detta godkännande för att kontrollera, om det är nödvändigt i samarbete med godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater, att de förfaranden som avses i punkterna 1 och 2 även fortsättningsvis är tillräckliga så att serietillverkade fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter även fortsättningsvis kommer att överensstämma med den godkända typen och att överensstämmelseintyg även fortsättningsvis överensstämmer med artikel 38.
4. För att kontrollera att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet överensstämmer med den godkända typen får den godkännandemyndighet som har beviljat EU-typgodkännandet utföra de kontroller eller provningar som krävs för EU-typgodkännandet på stickprov som tagits i tillverkarens lokaler, inklusive produktionsanläggningar.
5. När en godkännandemyndighet som beviljat ett EU-typgodkännande konstaterar att de förfaranden som anges i punkterna 1 och 2 inte tillämpas, att de avviker i väsentlig grad från överenskomna förfaranden och kontrollplaner eller har upphört att tillämpas eller inte längre anses tillräckliga, trots att tillverkningen fortsätter, ska den vidta nödvändiga åtgärder för att se till att förfarandet för produktionsöverensstämmelse följs korrekt eller återkalla typgodkännandet.
6. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 75 om närmare bestämmelser om produktionsöverensstämmelse. De första av sådana delegerade akter ska antas senast den 31 december 2014.
KAPITEL VI
ÄNDRINGAR AV EU-TYPGODKÄNNANDEN
Artikel 34
Allmänna bestämmelser
1. Tillverkaren ska utan dröjsmål underrätta den godkännandemyndighet som har beviljat EU-typgodkännandet om varje ändring av uppgifterna i informationsmaterialet.
Den godkännandemyndigheten ska besluta vilket av de förfaranden som fastställs i artikel 35 som ska tillämpas.
Vid behov får godkännandemyndigheten efter samråd med tillverkaren besluta att ett nytt EU-typgodkännande ska beviljas.
2. Ansökningar om ändring av ett EU-typgodkännande får endast lämnas in till den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga EU-typgodkännandet.
3. Om godkännandemyndigheten finner att en ändring kräver att kontroller eller provningar görs om, ska den underrätta tillverkaren om detta.
De förfaranden som avses i artikel 35 ska tillämpas endast om godkännandemyndigheten, med utgångspunkt från de kontrollerna eller provningarna, konstaterar att kraven för EU-typgodkännande fortfarande är uppfyllda.
Artikel 35
Revideringar och utökningar av EU-typgodkännanden
1. Om uppgifterna i informationsmaterialet har ändrats, utan att kontroller eller provningar behöver göras om, ska ändringen betecknas som en revidering.
Godkännandemyndigheten ska då i nödvändig utsträckning utfärda reviderade blad till informationsmaterialet och på varje reviderat blad tydligt markera vilket slag av ändring det gäller och vilken dag det nya bladet utfärdats. En konsoliderad, uppdaterad version av informationsmaterialet tillsammans med en detaljerad beskrivning av ändringarna ska anses uppfylla det kravet.
2. Ändringen ska betecknas som en utökning när uppgifterna i informationsmaterialet har ändrats och något av följande gäller:
a) |
Ytterligare kontroller eller provningar krävs. |
b) |
Uppgifter i EU-typgodkännandeintyget, med undantag för bilagorna, har ändrats. |
c) |
Nya krav enligt någon av de akter som förtecknas i bilaga II blir tillämpliga på den godkända fordonstypen eller det godkända systemet, den godkända komponenten eller den separata tekniska enheten. |
Vid utökning ska godkännandemyndigheten utfärda ett uppdaterat EU-typgodkännandeintyg med utökningsnummer i enlighet med det antal utökningar som redan beviljats. Skälet till utvidgningen och datum för det nya utfärdandet ska tydligt framgå av det godkännandeintyget.
3. Varje gång reviderade blad eller en konsoliderad, uppdaterad version utfärdas ska även index till informationsmaterialet, som bifogas godkännandeintyget, ändras så att datum för den senaste utökningen eller revisionen eller datum för den senaste konsolideringen av den uppdaterade versionen framgår.
4. Det krävs ingen ändring av typgodkännandet för ett fordon om de nya krav som avses i punkt 2 c rent tekniskt saknar betydelse för denna fordonstyp eller gäller andra fordonskategorier än den som fordonstypen tillhör.
Artikel 36
Utfärdande av och anmälan av ändringar
1. Vid utökning ska alla berörda avsnitt av EU-typgodkännandeintyget, dess bilagor och indexet till informationsmaterialet uppdateras. Det uppdaterade intyget med bilagor ska utfärdas till sökanden utan dröjsmål.
2. Vid revidering ska godkännandemyndigheten utan dröjsmål utfärda de reviderade handlingarna eller den konsoliderade, uppdaterade versionen, beroende på vad som är tillämpligt, inklusive det reviderade indexet till informationsmaterialet till sökanden.
3. Godkännandemyndigheten ska anmäla alla ändringar av EU-typgodkännanden till de övriga medlemsstaternas godkännandemyndigheter i enlighet med förfarandena i artikel 29.
KAPITEL VII
EU-TYPGODKÄNNANDETS GILTIGHET
Artikel 37
Giltighetens upphörande
1. EU-typgodkännanden ska utfärdas för en obegränsad giltighetstid.
2. Ett EU-typgodkännande av ett fordon ska upphöra att gälla i följande fall:
a) |
När nya krav i en akt som är tillämplig på den godkända fordonstypen blir obligatoriska för tillhandahållande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon och det inte går att uppdatera typgodkännandet i enlighet med dem. |
b) |
När tillverkningen av den godkända fordonstypen slutgiltigt och frivilligt har upphört. |
c) |
När godkännandets giltighet löper ut på grund av en begränsning i enlighet med artikel 40.6. |
d) |
Godkännandet har återkallats i enlighet med artikel 33.5, 49.1 eller 52.4. |
3. Om bara en variant av en typ eller en version av en variant upphör att gälla, blir EU-typgodkännandet av fordonet i fråga ogiltigt bara för denna variant eller version.
4. När tillverkningen av en fordonstyp slutgiltigt upphör ska tillverkaren underrätta den godkännandemyndighet som har beviljat EU-typgodkännandet för det fordonet.
Inom en månad från det att den godkännandemyndighet som beviljade fordonet EU-typgodkännande tar emot den underrättelse som avses i första stycket ska den underrätta godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater.
5. Om ett EU-typgodkännande för fordon snart kommer att upphöra att gälla ska tillverkaren, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4, underrätta den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet.
Den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet ska utan dröjsmål meddela alla relevanta uppgifter till godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater så att artikel 44 vid behov kan tillämpas.
I det meddelande som avses i andra stycket ska särskilt anges det sist tillverkade fordonets tillverkningsdatum och fordonsidentifieringsnummer.
KAPITEL VIII
INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE OCH MÄRKNING
Artikel 38
Intyg om överensstämmelse
1. Tillverkaren ska i sin egenskap av innehavare av ett typgodkännande av fordon utfärda ett intyg om överensstämmelse på papper som ska åtfölja varje fordon, vare sig det är färdigbyggt, icke färdigbyggt eller etappvis färdigbyggt, som tillverkas i överensstämmelse med den godkända fordonstypen.
Det intyget ska tillhandahållas kostnadsfritt till köparen tillsammans med fordonet. Tillhandahållandet får inte förenas med villkor om en uttrycklig begäran eller lämnande av ytterligare upplysningar till tillverkaren.
Under en period av tio år från fordonets tillverkningsdatum ska fordonstillverkaren på fordonsägarens begäran utfärda en dubblett av intyget om överensstämmelse, mot en ersättning som inte får överskrida kostnaden för att utfärda intyget. Ordet ”dubblett” ska synas tydligt på framsidan av dubbletten.
2. Tillverkaren ska använda den mall för intyget om överensstämmelse som antagits av kommissionen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2. Intyget om överensstämmelse ska utformas på ett sådant sätt att förfalskningar förhindras. I detta syfte ska det i genomförandeakterna fastställas att det papper som används för intyget ska skyddas genom ett antal säkerhetsåtgärder vid tryckning. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
3. Intyget om överensstämmelse ska upprättas på åtminstone ett av unionens officiella språk. Varje medlemsstat får begära att intyget om överensstämmelse översätts till dess eget eller egna officiella språk.
4. Den eller de personer som är behöriga att underteckna intyg om överensstämmelse ska ingå i tillverkarens organisation och ska vara vederbörligen befullmäktigade av ledningen att binda tillverkaren rättsligt när det gäller ansvar för fordonets utformning och konstruktion eller produktionens överensstämmelse.
5. Hela intyget om överensstämmelse ska fyllas i och det får inte innehålla andra begränsningar för användningen av fordonet än de som föreskrivs i denna förordning eller i någon av de delegerade akter som antas enligt denna förordning.
6. I fråga om icke färdigbyggda eller etappvis färdigbyggda fordon ska tillverkaren endast fylla i de uppgifter på intyget om överensstämmelse som har tillkommit eller ändrats på det aktuella stadiet av godkännandeförfarandet samt, i tillämpliga fall, till detta intyg bifoga samtliga intyg om överensstämmelse som utfärdats under de föregående etapperna.
7. För fordon som godkänts i enlighet med artikel 40.2 ska rubriken till intyget om överensstämmelse innehålla följande mening: ”För färdigbyggda/etappvis färdigbyggda fordon, typgodkännande enligt artikel 40.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (preliminärt godkännande).”
8. Rubriken till intyget om överensstämmelse, såsom det fastställs i de genomförandeakter som avses i punkt 2, ska för fordon som är typgodkända enligt artikel 42 innehålla följande mening: ”För färdigbyggda/etappvis färdigbyggda fordon som är typgodkända i små serier”, och i nära anslutning till detta tillverkningsåret följt av ett löpnummer mellan 1 och det högsta tal som anges i tabellen i bilaga III, vilket för varje tillverkningsår anger fordonets löpnummer i produktionen för det året.
9. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 får tillverkaren på elektronisk väg översända intyget om överensstämmelse till registreringsmyndigheten i valfri medlemsstat.
Artikel 39
Obligatorisk skylt med lämplig märkning av fordon och typgodkännandemärkning av komponenter och separata tekniska enheter
1. Fordonstillverkaren ska på varje fordon som tillverkats i överensstämmelse med den godkända typen anbringa en obligatorisk skylt med lämplig märkning i enlighet med tillämplig genomförandeakt som antagits i enlighet med punkt 3.
2. Tillverkaren av en komponent eller en separat teknisk enhet, oavsett om denna ingår i ett system eller inte, ska på varje komponent eller separat teknisk enhet som tillverkas i överensstämmelse med den godkända typen anbringa ett typgodkännandemärke i enlighet med den tillämpliga genomförandeakt som antagits enligt denna förordning eller den tillämpliga FN/ECE-föreskriften.
Om inget sådant typgodkännandemärke krävs, ska tillverkaren åtminstone anbringa sitt handelsnamn eller varumärke, typbeteckning eller ett identifikationsnummer.
3. Den obligatoriska skylten och EU-typgodkännandemärket ska överensstämma med den förlaga som fastställs av kommissionen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2. De första av sådana genomförandeakter ska antas senast den 31 december 2014.
KAPITEL IX
UNDANTAG FÖR NY TEKNIK OCH NYA PRINCIPER
Artikel 40
Undantag för ny teknik och nya principer
1. Tillverkaren får ansöka om EU-typgodkännande med avseende på en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet som inbegriper ny teknik eller nya principer som är oförenliga med en eller flera av de akter som förtecknas i bilaga II.
2. Godkännandemyndigheten ska bevilja det EU-typgodkännande som avses i punkt 1 om alla följande förutsättningar föreligger:
a) |
I ansökan anges varför tekniken eller principerna i fråga gör att systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten inte överensstämmer med en eller flera av de akter som förtecknas i bilaga II. |
b) |
I ansökan beskrivs den nya teknikens säkerhets- och miljöeffekter och de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att en minst likvärdig nivå på säkerhet och miljöskydd uppnås i förhållande till de krav från vilka undantag söks. |
c) |
Beskrivningar och resultat av provningar uppvisas som styrker att villkoret i led b är uppfyllt. |
3. Beviljandet av ett sådant EU-typgodkännande som innebär undantag för ny teknik eller nya principer ska godkännas av kommissionen. Detta tillstånd ska lämnas i form av en genomförandeakt. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2.
4. I väntan på att kommissionen beslutar om tillstånd får godkännandemyndigheten utfärda EU-typgodkännandet, vilket dock ska vara tillfälligt, och giltigt enbart på den medlemsstatens territorium, av en typ av fordon som omfattas av det sökta undantaget. Godkännandemyndigheten ska underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om detta utan dröjsmål genom en akt som innehåller de uppgifter som avses i punkt 2.
Att det rör sig om ett tidsbegränsat EU-typgodkännande med geografiskt begränsad giltighet ska framgå av rubriken till typgodkännandeintyget och rubriken till intyget om överensstämmelse. Kommissionen får anta genomförandeakter för att tillhandahålla harmoniserade mallar för typgodkännandeintyg och intyg om överensstämmelse med avseende på tillämpningen av detta stycke. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2.
5. Andra godkännandemyndigheter får besluta att skriftligen godta ett sådant tillfälligt godkännande som avses i punkt 4 på sitt territorium.
6. I förekommande fall ska det i det tillstånd av kommissionen som avses i punkt 3 också anges om det är förenat med några begränsningar. I samtliga fall ska typgodkännandet vara giltigt i minst 36 månader.
7. Om kommissionen beslutar att inte bevilja tillstånd, ska godkännandemyndigheten omedelbart underrätta innehavaren av det tillfälliga typgodkännande som avses i punkt 4 om att det tillfälliga typgodkännandet kommer att upphävas sex månader efter dagen för kommissionens beslut.
Fordon som tillverkats i överensstämmelse med det tillfälliga godkännandet innan det slutade gälla får dock släppas ut på marknaden, registreras eller tas i bruk i de medlemsstater som godtagit det tillfälliga typgodkännandet.
Artikel 41
Efterföljande anpassning av delegerade akter och genomförandeakter
1. Om kommissionen beviljar ett undantag enligt artikel 40 ska den omedelbart vidta nödvändiga åtgärder för att anpassa de berörda delegerade akterna eller genomförandeakterna till den tekniska utvecklingen.
Om ett undantag enligt artikel 40 avser en FN/ECE-föreskrift ska kommissionen föreslå en ändring i den berörda FN/ECE-föreskriften i enlighet med det förfarande som är tillämpligt enligt 1958 års reviderade överenskommelse.
2. Så snart de berörda akterna har ändrats ska eventuella begränsningar enligt kommissionens beslut om godkännande av undantag upphävas.
Om de åtgärder som är nödvändiga för att anpassa de delegerade akterna eller genomförandeakterna inte har vidtagits får kommissionen, på begäran av den medlemsstat som beviljade godkännandet genom ett beslut i form av en genomförandeakt som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2 ge medlemsstaten tillstånd att förlänga typgodkännandets giltighetstid.
KAPITEL X
FORDON SOM TILLVERKAS I SMÅ SERIER
Artikel 42
Nationellt typgodkännande av små serier
1. Tillverkaren får ansöka om nationellt typgodkännande av små serier av en fordonstyp inom de årliga kvantitativa gränser som anges i bilaga III. Dessa gränser ska tillämpas på tillhandahållande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon av den godkända typen på varje medlemsstats marknad under ett visst år.
2. För den fordonstyp som avses i punkt 1 får medlemsstaterna bevilja undantag från en eller flera av de materiella krav som fastställs i en eller flera av de delegerade akter som förtecknas i bilaga II, förutsatt att de fastställer relevanta alternativa krav.
”Alternativa krav” innebär administrativa bestämmelser och tekniska krav som syftar till att garantera en nivå på funktionssäkerhet och miljöskydd samt arbetarskydd som i största möjliga utsträckning motsvarar den nivå som anges i en eller flera av de delegerade akter som förtecknas i bilaga II.
För den fordonstyp som avses i punkt 1 får medlemsstaterna bevilja undantag från en eller flera av de administrativa bestämmelserna i denna förordning eller i de genomförandeakter som antas enligt denna förordning.
En medlemsstat får endast göra undantag från bestämmelserna i denna punkt om den har godtagbara skäl att göra detta.
3. För det nationella typgodkännandet av fordon enligt denna artikel ska system, komponenter eller separata tekniska enheter som är typgodkända enligt de akter som förtecknas i bilaga II godtas.
4. Typgodkännandeintyget för fordon som typgodkänts enligt denna artikel ska upprättas i enlighet med den mall som avses i artikel 30.2, men får inte förses med rubriken ”Intyg om EU-typgodkännande av fordon”, och ska ange innehållet i de undantag som beviljats enligt punkt 2. Typgodkännandeintyg ska numreras i enlighet med det harmoniserade system som avses i artikel 29.4.
5. På typgodkännandeintyget ska det anges vilken typ av undantag som beviljats enligt punkt 2 första och tredje stycket.
6. Giltigheten för ett nationellt typgodkännande av små serier ska vara begränsad till territoriet i den medlemsstat vars godkännandemyndighet beviljade godkännandet.
7. På tillverkarens begäran ska dock en kopia av typgodkännandeintyget, inklusive bilagor, sändas som rekommenderad försändelse eller e-post till godkännandemyndigheterna i de medlemsstater som tillverkaren angett.
8. Inom tre månader från mottagandet av den begäran som avses i punkt 7 ska godkännandemyndigheterna i de medlemsstater som tillverkaren anger besluta om de godtar typgodkännandet eller inte. De ska formellt meddela sitt beslut till den godkännandemyndighet som beviljade det nationella typgodkännandet av små serier.
9. Medlemsstaternas godkännandemyndigheter ska godta det nationella typgodkännandet, såvida de inte har godtagbara skäl att anse att de nationella tekniska kraven i enlighet med vilka fordonet godkändes inte är likvärdiga med deras egna.
10. På begäran av en sökande som önskar släppa ut på marknaden eller registrera ett fordon med ett nationellt typgodkännande av små serier i en annan medlemsstat, ska den godkännandemyndighet som beviljade det nationella typgodkännandet av små serier tillhandahålla den andra medlemsstatens nationella myndighet en kopia av typgodkännandeintyget, inklusive informationsmaterialet. Punkterna 8 och 9 ska tillämpas.
KAPITEL XI
TILLHANDAHÅLLANDE PÅ MARKNADEN, REGISTRERING ELLER IBRUKTAGANDE
Artikel 43
Tillhandahållande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon
Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 46 och 47 får fordon för vilka EU-typgodkännande av komplett fordon är obligatoriskt eller för vilka tillverkaren erhållit sådant typgodkännande enligt denna förordning endast tillhandahållas på marknaden, registreras eller tas i bruk om de åtföljs av ett giltigt intyg om överensstämmelse som utfärdats i överensstämmelse med artikel 38.
Icke färdigbyggda fordon får tillhandahållas på marknaden eller tas i bruk, men de myndigheter som svarar för fordonsregistreringar i medlemsstaterna får vägra att tillåta registrering och användning i trafik av sådana fordon.
Artikel 44
Tillhandahållande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon i slutserier
1. Med förbehåll för de gränser för slutserier och de tidsfrister som anges i punkterna 2 och 4 får fordon som överensstämmer med en fordonstyp vars EU-typgodkännande har upphört att gälla enligt artikel 37 inte längre tillhandahållas på marknaden, registreras eller tas i bruk.
Första stycket ska tillämpas endast på fordon inom unionens territorium som omfattades av ett giltigt EU-typgodkännande när de tillverkades, men som vare sig hade tillhandahållits på marknaden, registrerats eller tagits i bruk innan giltighetstiden för detta EU-typgodkännande gick ut.
2. För färdigbyggda fordon ska möjligheten enligt punkt 1 tillämpas i 24 månader från och med den dag då EU-typgodkännandet upphörde att gälla, och för etappvis färdigbyggda fordon i 30 månader från den dagen.
3. En tillverkare som vill utnyttja punkt 1 ska lämna en begäran om detta till den nationella myndigheten i varje medlemsstat där de berörda fordonen antingen ska tillhandahållas på marknaden, registreras eller tas i bruk. I begäran ska det anges av vilka tekniska eller ekonomiska skäl dessa fordon inte uppfyller de nya typgodkännandekraven.
Den berörda nationella myndigheten ska inom tre månader från mottagandet av begäran besluta om och för hur många av dessa fordon registrering ska tillåtas inom dess territorium.
4. Antalet fordon i slutserier får inte överskrida det högsta värdet av 10 % av antalet fordon som registrerades under de två föregående åren eller 100 fordon per medlemsstat.
5. För fordon som tas i bruk enligt detta förfarande ska en särskild notering göras på intyget om överensstämmelse där fordonet betecknas som ett ”slutseriefordon”.
6. Medlemsstaterna ska se till att det antal fordon som ska tillhandahållas på marknaden, registreras eller tas i bruk enligt förfarandet i denna artikel övervakas verkningsfullt.
7. Denna artikel ska tillämpas endast på upphörande på grund av att typgodkännandets giltighet gått ut i sådana fall som avses i artikel 37.2 a.
Artikel 45
Tillhandahållande på marknaden eller ibruktagande av komponenter och separata tekniska enheter
1. Komponenter eller separata tekniska enheter får endast tillhandahållas på marknaden eller tas i bruk om de överensstämmer med kraven i de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga II och är korrekt märkta i enlighet med artikel 39.
2. Punkt 1 ska inte gälla komponenter eller separata tekniska enheter som är särskilt konstruerade eller avsedda för nya fordon som inte omfattas av denna förordning.
3. Med avvikelse från punkt 1 får medlemsstaterna tillåta tillhandahållande på marknaden eller ibruktagande av komponenter eller separata tekniska enheter som har undantagits från en eller flera bestämmelser i denna förordning enligt artikel 40 eller som är avsedda att monteras på fordon som omfattas av godkännanden som beviljats enligt artikel 42 och som avser ifrågavarande komponent eller separata tekniska enhet.
4. Med avvikelse från punkt 1 och om inte annat föreskrivs i denna förordning eller i någon av de delegerade akter som antas enligt denna förordning får medlemsstaterna tillåta tillhandahållande på marknaden eller ibruktagande av komponenter eller separata tekniska enheter som är avsedda att monteras i fordon som vid tidpunkten för tillhandahållandet på marknaden eller ibruktagandet inte behövde typgodkännas enligt denna förordning eller enligt direktiv 2002/24/EG.
KAPITEL XII
SKYDDSKLAUSULER
Artikel 46
Förfarande för att hantera fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som utgör en allvarlig risk på nationell nivå
1. Om en medlemsstats marknadstillsynsmyndigheter har vidtagit åtgärder i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 765/2008 eller om de har tillräckliga skäl att anta att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som omfattas av denna förordning utgör en allvarlig risk för människors hälsa eller säkerhet eller andra aspekter av skyddet av allmänintressen som omfattas av denna förordning, ska den godkännandemyndighet som beviljade godkännandet utvärdera fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten med avseende på alla de krav som fastställs i denna förordning. De berörda ekonomiska aktörerna ska samarbeta fullt ut med godkännande- och/eller marknadstillsynsmyndigheterna.
Om den godkännandemyndighet som beviljade godkännandet vid utvärderingen konstaterar att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten inte uppfyller kraven i denna förordning ska den utan dröjsmål ålägga den berörda ekonomiska aktören att vidta alla lämpliga korrigerande åtgärder för att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten ska uppfylla dessa krav eller dra tillbaka produkten från marknaden eller återkalla den inom en rimlig period, som står i förhållande till typen av risk.
Artikel 21 i förordning (EG) nr 765/2008 ska tillämpas på de åtgärder som avses i andra stycket i denna punkt.
2. Om godkännandemyndigheterna anser att den bristande överensstämmelsen inte bara gäller det nationella territoriet, ska de informera kommissionen och de andra medlemsstaterna om utvärderingsresultaten och om de åtgärder som de har ålagt den ekonomiska aktören.
3. Den ekonomiska aktören ska se till att alla lämpliga korrigerande åtgärder vidtas i fråga om alla icke överensstämmande fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som den har släppt ut på marknaden eller registrerat eller för vars ibruktagande i unionen de ansvarar.
4. Om den berörda ekonomiska aktören inte vidtar lämpliga korrigerande åtgärder inom den period som avses i punkt 1 andra stycket, ska de nationella myndigheterna vidta lämpliga åtgärder för att förbjuda eller begränsa tillhandahållande på marknaden, registrering eller ibruktagande av fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter på deras nationella marknad, dra tillbaka dem från den marknaden eller återkalla dem.
5. De nationella myndigheterna ska utan dröjsmål underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om de åtgärder som avses i punkt 4.
I den information som lämnas ska alla tillgängliga uppgifter ingå, särskilt de uppgifter som krävs för att kunna identifiera det fordon, det system, den komponent eller den separata tekniska enhet som inte uppfyller kraven, dess ursprung, vilken typ av bristande överensstämmelse som görs gällande och vilken risk som är aktuell, vilken typ av nationell åtgärd som vidtagits och dess varaktighet samt den berörda ekonomiska aktörens synpunkter. Godkännandemyndigheterna ska i synnerhet ange om den bristande överensstämmelsen beror på något av följande:
a) |
Fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten uppfyller inte krav som rör personers hälsa eller säkerhet, miljöskydd eller andra aspekter av skyddet av allmänintressen som omfattas av denna förordning. |
b) |
Brister i de tillämpliga akter som förtecknas i bilaga II. |
6. Medlemsstaterna ska inom en månad informera kommissionen och de andra medlemsstaterna om vidtagna åtgärder och om eventuella kompletterande uppgifter som de har tillgång till med avseende på fordonets, systemets, komponentens eller den separata tekniska enhetens bristande överensstämmelse med kraven samt eventuella invändningar mot den anmälda nationella åtgärden.
7. Om varken en medlemsstat eller kommissionen har invänt mot en åtgärd som en medlemsstat har vidtagit inom en månad från mottagandet av den information som avses i punkt 6 i denna artikel, ska åtgärden utvärderas av kommissionen i enlighet med artikel 47.
8. Medlemsstaterna ska se till att lämpliga begränsande åtgärder vidtas avseende berörda fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter utan dröjsmål, till exempel att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten dras tillbaka från marknaden.
Artikel 47
Unionsförfarande för skyddsåtgärder
1. Om det under det förfarande som beskrivs i artikel 46.3 och 46.4 gjorts invändningar mot en åtgärd som en medlemsstat har vidtagit eller om kommissionen anser att en nationell åtgärd strider mot unionslagstiftningen ska kommissionen utan dröjsmål utvärdera den nationella åtgärden efter samråd med medlemsstaterna och den eller de berörda ekonomiska aktörerna. På grundval av resultaten av denna utvärdering ska kommissionen, i enlighet med granskningsförfarande som avses i artikel 73.2, fastställa om den nationella åtgärden anses vara berättigad eller inte.
Kommissionen ska underrätta alla medlemsstater och den eller de berörda ekonomiska aktörerna om beslutet.
2. Om kommissionen anser att den nationella åtgärden är berättigad ska alla medlemsstater vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att det fordon, det system, den komponent eller den separata tekniska enhet som inte uppfyller kraven dras tillbaka från deras marknader och underrätta kommissionen om detta. Om den nationella åtgärden inte anses vara berättigad ska den berörda medlemsstaten dra tillbaka eller anpassa åtgärden, i enlighet med det beslut som avses i punkt 1.
3. Om den nationella åtgärden anses berättigad och tillskrivs brister i denna förordning eller i de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning, ska kommissionen föreslå lämpliga åtgärder enligt följande:
a) |
Om delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning berörs, ska kommissionen föreslå nödvändiga ändringar av den berörda akten. |
b) |
Om FN/ECE-föreskrifter berörs ska kommissionen utarbeta utkast till nödvändiga ändringar av berörda FN/ECE-föreskrifter i enlighet med det förfarande som är tillämpligt enligt 1958 års reviderade överenskommelse. |
Artikel 48
Överensstämmande fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som utgör en allvarlig risk
1. Om en medlemsstat efter en utvärdering enligt artikel 46.1 konstaterar att fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter trots att de uppfyller de tillämpliga kraven eller är korrekt märkta, utgör en allvarlig säkerhetsrisk eller kan skada miljön eller folkhälsan allvarligt, ska den ålägga den berörda ekonomiska aktören att vidta lämpliga åtgärder för att se till att fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten vid utsläppande på marknaden, registrering eller efter ibruktagande inte längre utgör en sådan risk, för att dra tillbaka fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten från marknaden eller återkalla produkten inom en period som är rimlig i förhållande till typen av risk. Medlemsstaten får vägra att registrera sådana fordon till dess att fordonstillverkaren har vidtagit alla lämpliga åtgärder.
2. För fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som avses i punkt 1 ska den ekonomiska aktören se till att korrigerande åtgärder vidtas med avseende på alla sådana fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som släpps ut på marknaden, registreras eller tas i bruk i unionen.
3. Den medlemsstat som avses i punkt 1 ska inom en månad underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om alla tillgängliga uppgifter, särskilt de uppgifter som krävs för att identifiera fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten, dess ursprung och leveranskedja, vilken typ av risk som är aktuell, vilken typ av nationella åtgärder som vidtagits och deras varaktighet.
4. Kommissionen ska utan dröjsmål samråda med medlemsstaterna och den eller de berörda ekonomiska aktörerna, och särskilt med den godkännandemyndighet som beviljade typgodkännandet, och utvärdera de nationella åtgärder som vidtagits. På grundval av den utvärderingen ska kommissionen fastställa om den nationella åtgärd som avses i punkt 1 anses vara berättigad eller inte och om det är nödvändigt föreslå lämpliga åtgärder.
5. Kommissionen ska rikta sitt beslut till alla medlemsstater och omedelbart underrätta dem och den eller de berörda ekonomiska aktörerna om beslutet.
Artikel 49
Fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som inte överensstämmer med den godkända typen
1. Om nya fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som åtföljs av intyg om överensstämmelse eller försetts med godkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen, ska den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet vidta nödvändiga åtgärder, inbegripet återkallelse av typgodkännandet, för att se till att serietillverkade fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter överensstämmer med den godkända typen.
2. Med avseende på punkt 1 ska avvikelser från uppgifterna i EU-typgodkännandeintyget eller informationsmaterialet anses utgöra bristande överensstämmelse med den godkända typen.
3. Om en godkännandemyndighet visar att nya fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som åtföljs av intyg om överensstämmelse eller som försetts med godkännandemärke som utfärdats i en annan medlemsstat inte överensstämmer med den godkända typen, kan den begära att den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet kontrollerar att de serietillverkade fordonen, systemen, komponenterna eller separata tekniska enheterna fortsättningsvis överensstämmer med den godkända typen. Efter att ha tagit emot en sådan begäran ska den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet vidta de begärda åtgärderna så snart som möjligt och senast inom tre månader från dagen för begäran.
4. Godkännandemyndigheten ska begära att den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet av ett system, en komponent, en separat teknisk enhet eller ett icke färdigbyggt fordon vidtar nödvändiga åtgärder för att se till att serietillverkade fordon åter bringas att överensstämma med den godkända typen i följande fall:
a) |
Om det i samband med EU-typgodkännande av fordon visat sig att ett fordons bristande överensstämmelse uteslutande beror på bristande överensstämmelse hos ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet. |
b) |
Om det i samband med etappvis typgodkännande visat sig att den bristande överensstämmelsen hos ett etappvis färdigbyggt fordon uteslutande beror på bristande överensstämmelse hos ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som ingår i det icke färdigbyggda fordonet eller på bristande överensstämmelse hos det icke färdigbyggda fordonet i sig. |
5. Efter att ha tagit emot en sådan begäran ska den berörda godkännandemyndigheten, vid behov i samarbete med den godkännandemyndighet som lämnade in begäran, vidta nödvändiga åtgärder snarast möjligt och senast tre månader från dagen för begäran.
6. Om bristande överensstämmelse konstateras, ska godkännandemyndigheten i den medlemsstat som beviljade EU-typgodkännandet av systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten eller det icke färdigbyggda fordonet vidta de åtgärder som anges i punkt 1.
Godkännandemyndigheterna ska inom en månad underrätta varandra om varje återkallelse av EU-typgodkännanden och orsakerna till detta.
7. Om den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet bestrider den bristande överensstämmelse som anmälts till den, ska de berörda medlemsstaterna söka lösa denna tvist. Kommissionen ska hållas underrättad och, om det är nödvändigt, inleda samråd i syfte att nå fram till en uppgörelse.
Artikel 50
Utsläppande på marknaden och ibruktagande av delar eller utrustning som kan utgöra en allvarlig risk för nödvändiga systems korrekta funktion
1. Delar eller utrustning som kan utgöra en allvarlig risk för den korrekta funktionen hos system som är nödvändiga för ett fordons säkerhet eller dess miljöprestanda får inte släppas ut på marknaden, registreras eller tas i bruk och ska vara förbjudna, om de inte har beviljats tillstånd av en godkännandemyndighet i enlighet med artikel 51.1 och 51.4.
2. För att säkerställa en enhetlig tillämpning av punkt 1 kan kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa en förteckning över sådana delar eller sådan utrustning utifrån tillgänglig information, i synnerhet information som medlemsstaterna tillhandahåller om
a) |
graden av allvar i risken avseende säkerhet eller miljöprestanda hos fordon som utrustats med de aktuella delarna eller den aktuella utrustningen, |
b) |
de eventuella konsekvenserna av ett eventuellt krav på godkännande av delar eller utrustning enligt denna artikel för konsumenter och tillverkare på eftermarknaden. |
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2.
3. Punkt 1 ska inte tillämpas på originaldelar eller originalutrustning eller på delar eller utrustning som har typgodkänts i enlighet med någon av de akter som förtecknas i bilaga II, såvida godkännandet inte hänför sig till andra aspekter än de som omfattas av punkt 1.
Punkt 1 ska inte tillämpas på delar eller utrustning som uteslutande framtagits för tävlingsfordon som inte är avsedda för användning på allmänna vägar. Om delar eller utrustning som upptas på en förteckning som upprättats genom en genomförandeakt som avses i punkt 2 kan användas både i tävlingsfordon och i fordon som är avsedda för användning på allmänna vägar, får dessa delar eller denna utrustning inte tillhandahållas allmänheten för användning i fordon avsedda för väg, såvida de inte uppfyller kraven i denna artikel. Kommissionen ska vid behov anta bestämmelser för att identifiera de delar eller den utrustning som avses i denna punkt.
4. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade aktier i enlighet med artikel 75 avseende de krav som de delar och den utrustning som avses i punkt 1 i den här artikeln ska uppfylla.
Dessa krav kan baseras på de akter som förtecknas i bilaga II eller kan bestå av en jämförelse mellan delen eller utrustningen och miljö- eller säkerhetsprestanda hos originalfordonet eller någon av dess delar beroende på vad som är lämpligt. Oavsett vilket ska kraven säkerställa att delarna eller utrustningen inte påverkar funktionen hos de system som är nödvändiga för fordonets säkerhet eller dess miljöprestanda.
Artikel 51
Delar eller utrustning som kan utgöra en allvarlig risk för nödvändiga systems korrekta funktion – kompletterande krav
1. Med avseende på tillämpningen av artikel 50.1 ska tillverkaren av delar eller utrustning till godkännandemyndigheten inlämna en ansökan tillsammans med en provningsrapport från en utnämnd teknisk tjänst som intygar att de delar och den utrustning för vilka tillstånd söks uppfyller de krav som avses i artikel 50.4. Endast en ansökan får lämnas in av tillverkaren per typ av del och endast till en godkännandemyndighet.
På begäran av en annan medlemsstats behöriga myndighet ska den godkännandemyndighet som har beviljat tillståndet inom en månad från mottagandet av begäran till den förstnämnda myndigheten översända en kopia av det begärda intyget om tillstånd inklusive bilagor via ett gemensamt och säkert system för elektronisk kommunikation. Kopian får även föreligga i form av en säker elektronisk fil.
2. Ansökan ska innehålla uppgifter om tillverkaren av delar eller utrustning, om typ, identifikation och delnummer samt fordonstillverkarens namn, fordonstypen och, om det är lämpligt, tillverkningsår eller annan information som medger identifikation av det fordon som dessa delar eller denna utrustning ska monteras i.
När godkännandemyndigheten, med beaktande av provningsrapporten och övriga styrkande uppgifter, är övertygad om att delarna eller utrustningen i fråga uppfyller kraven i artikel 50.4, ska den ge tillstånd till att delarna eller utrustningen släpps ut på marknaden och tas i bruk, om inte annat följer av punkt 4 andra stycket i den här artikeln.
Godkännandemyndigheten ska utan dröjsmål utfärda ett intyg till tillverkaren.
3. Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa en mall och ett numreringssystem för det intyg som avses i punkt 2 tredje stycket i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2.
4. Tillverkaren ska utan dröjsmål informera den godkännandemyndighet som gav sitt tillstånd om eventuella ändringar avseende de villkor enligt vilka det utfärdades. Denna godkännandemyndighet ska besluta om det är nödvändigt att revidera tillståndet eller utfärda ett nytt och om ytterligare provningar är nödvändiga.
Tillverkaren ska se till att delarna och utrustningen tillverkas och fortsätter att tillverkas i enlighet med de villkor enligt vilka tillståndet utfärdades.
5. Innan ett tillstånd beviljas ska godkännandemyndigheten kontrollera att det finns tillfredsställande rutiner och förfaranden för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen.
Om godkännandemyndigheten finner att villkoren för att utfärda tillståndet inte längre är uppfyllda, ska den begära att tillverkaren vidtar de åtgärder som krävs för att se till att delarna eller utrustningen återigen bringas i överensstämmelse. Om det är nödvändigt ska godkännandemyndigheten återkalla tillståndet.
6. De olika medlemsstaternas godkännandemyndigheter ska uppmärksamma kommissionen på all oenighet beträffande det tillstånd som avses i punkt 2 andra stycket. Kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att lösa oenigheten, och även vid behov begära att tillståndet återkallas, efter att ha samrått med godkännandemyndigheterna.
7. Till dess att den förteckning som avses i artikel 50.2 har upprättats, får medlemsstaterna behålla nationella bestämmelser om vilka delar eller vilken utrustning som kan påverka den korrekta funktionen hos system som är nödvändiga för fordonets säkerhet eller dess miljöprestanda.
Artikel 52
Återkallelse av fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter
1. En tillverkare som beviljats ett EU-typgodkännande av komplett fordon ska omedelbart underrätta den godkännandemyndighet som godkänt fordonet om tillverkaren åläggs att, i enlighet med förordning (EG) nr 765/2008, återkalla fordon som släppts ut på marknaden, registrerats eller för vars ibruktagande tillverkaren var ansvarig, på grund av att ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som monterats på fordonet utgör en allvarlig risk för säkerheten, folkhälsan eller miljöskyddet, oberoende av om godkännande beviljats i vederbörlig ordning i enlighet med den här förordningen, eller på grund av att en del som inte är föremål för några särskilda krav enligt typgodkännandelagstiftningen utgör en allvarligt risk för säkerheten, folkhälsan eller miljöskyddet.
2. En tillverkare av system, komponenter eller separata tekniska enheter som beviljats ett EU-typgodkännande ska omedelbart underrätta den godkännandemyndighet som godkänt produkten om tillverkaren åläggs att i enlighet med förordning (EG) nr 765/2008 återkalla system, komponenter eller separata tekniska enheter som släppts ut på marknaden eller registrerats eller för vars ibruktagande tillverkaren var ansvarig på grund av att de utgör en allvarlig risk för säkerheten, arbetarskydd, folkhälsan eller miljöskyddet, oberoende av om godkännande beviljats i vederbörlig ordning enligt den här förordningen.
3. Tillverkaren ska föreslå godkännandemyndigheten lämpliga korrigerande åtgärder för att undanröja den allvarliga risk som avses i punkterna 1 och 2. Godkännandemyndigheten ska utan dröjsmål meddela godkännandemyndigheterna i de övriga medlemsstaterna de föreslagna korrigerande åtgärderna.
Godkännandemyndigheterna ska se till att de korrigerande åtgärderna genomförs på ett verksamt sätt i deras respektive medlemsstater.
4. Om den berörda godkännandemyndigheten anser att åtgärderna är otillräckliga eller inte har genomförts tillräckligt snabbt, ska den utan dröjsmål informera den godkännandemyndighet som beviljat EU-typgodkännandet.
Den godkännandemyndighet som beviljade EU-typgodkännandet ska därefter informera tillverkaren. Om tillverkaren inte föreslår och genomför effektiva korrigerande åtgärder, ska den godkännandemyndighet som beviljat EU-typgodkännandet vidta alla skyddsåtgärder som krävs, inbegripet återkallelse av EU-typgodkännandet. Vid återkallelse av EU-typgodkännande ska godkännandemyndigheten inom en månad från en sådan återkallelse underrätta tillverkaren, övriga medlemsstaters godkännandemyndigheter och kommissionen om detta med rekommenderad post eller likvärdigt elektroniskt medel.
Artikel 53
Delgivning av beslut och tillgängliga rättsmedel
1. I varje beslut som fattas enligt denna förordning och varje beslut som innebär att EU-typgodkännande vägras eller återkallas, att registrering vägras, att utsläppande på marknaden, registrering eller ibruktagande av ett fordon förbjuds eller förenas med begränsningar eller att tillbakadragande av ett fordon från marknaden ska ske, ska de skäl på vilka beslutet grundas redovisas utförligt.
2. Den berörda parten ska underrättas om varje sådant beslut och samtidigt upplysas om vilka rättsmedel som är tillgängliga inom ramen för gällande rätt i den berörda medlemsstaten och tidsfristerna för att utöva dessa rättsmedel.
KAPITEL XIII
INTERNATIONELLA FÖRESKRIFTER
Artikel 54
FN/ECE-föreskrifter som krävs för EU-typgodkännande
1. FN/ECE-föreskrifter eller ändringar av dessa som unionen har röstat för eller som unionen har anslutit sig till och som förtecknas i denna förordning eller i de delegerade akter som antagits enligt denna förordning ska vara en del av de krav som ställs för ett EU-typgodkännandet av ett fordon.
2. Medlemsstaternas godkännandemyndigheter ska godta godkännanden som beviljats enligt de FN/ECE-föreskrifter som avses i punkt 1 samt, i tillämpliga fall, tillhörande godkännandemärken i stället för motsvarande godkännanden och godkännandemärken som beviljats i enlighet med denna förordning och de delegerade akter som antagits enligt denna förordning.
3. Om unionen har röstat för en FN/ECE-föreskrift eller ändringar av denna med avseende på ett EU-typgodkännande av fordon, ska kommissionen i enlighet med artikel 75 anta en delegerad akt som gör FN/ECE-föreskriften eller ändringar av denna obligatoriska och för att ändra denna förordning och de delegerade akter som antagits enligt denna förordning, beroende på vad som är lämpligt.
Den delegerade akten ska ange dag för obligatorisk tillämpning av FN/ECE-föreskriften eller ändringarna av denna och ska när det är lämpligt innehålla övergångsbestämmelser.
Kommissionen ska anta separata delegerade akter som anger den obligatoriska tillämpningen av FN/ECE-föreskrifter.
KAPITEL XIV
TILLHANDAHÅLLANDE AV TEKNISK INFORMATION
Artikel 55
Information riktad till användarna
1. Tillverkaren får inte, avseende de uppgifter som föreskrivs i denna förordning, eller i de delegerade akter eller genomförandeakter som antagits enligt denna förordning, tillhandahålla teknisk information som avviker från de uppgifter som godkänts av godkännandemyndigheten.
2. Om så föreskrivs i en delegerad akt eller en genomförandeakt som antagits enligt denna förordning, ska tillverkaren ge användarna tillgång till all relevant information och nödvändiga instruktioner som beskriver eventuella särskilda villkor eller begränsningar för användningen av ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet.
3. Den information som avses i punkt 2 ska tillhandahållas på det eller de officiella språken i den medlemsstat där fordonet är avsett att släppas ut på marknaden, registreras eller tas i bruk. Den ska tillhandahållas i användarhandboken efter godkännandemyndighetens godtagande.
Artikel 56
Information riktad till tillverkare av komponenter eller separata tekniska enheter
1. Fordonstillverkaren ska ge tillverkare av komponenter eller separata tekniska enheter tillgång till alla uppgifter som krävs för EU-typgodkännande av komponenter eller separata tekniska enheter eller för erhållande av tillstånd enligt artikel 50, inbegripet i förekommande fall ritningar som avses i de delegerade akter och genomförandeakter som antagits enligt denna förordning.
Fordonstillverkaren får kräva att tillverkarna av komponenter eller separata tekniska enheter ingår bindande avtal om att information som inte är allmänt tillgänglig eller som hänför sig till immateriella rättigheter ska hållas konfidentiell.
2. En tillverkare av komponenter eller separata tekniska enheter som är innehavare av ett EG-typgodkännandeintyg som i enlighet med i artikel 31.4 omfattar begränsningar för användningen eller särskilda monteringskrav eller båda delarna, ska tillhandahålla fordonstillverkaren fullständig, utförlig information om detta.
Om så föreskrivs i en delegerad akt som antas enligt denna förordning, ska tillverkaren av komponenter eller separata tekniska enheter tillsammans med dessa komponenter eller separata tekniska enheter tillhandahålla instruktioner rörande begränsningar för användningen eller särskilda monteringskrav eller båda delarna.
KAPITEL XV
TILLGÅNG TILL INFORMATION OM REPARATION OCH UNDERHÅLL
Artikel 57
Tillverkares skyldigheter
1. Tillverkare ska tillhandahålla obegränsad tillgång till information om reparation och underhåll av fordonet till oberoende aktörer genom webbplatser i ett standardiserat format på ett lättillgängligt och direkt sätt. Denna tillgång ska särskilt ges på ett sätt som är icke-diskriminerande jämfört med de former eller den tillgång som gäller för auktoriserade återförsäljare och verkstäder. Denna skyldighet ska inte gälla om ett fordon har godkänts som ett fordon som tillverkas i små serier.
2. Till dess att kommissionen har antagit en gemensam standard ska den information som avses i punkt 1 lämnas på ett enhetligt sätt som kan behandlas av oberoende aktörer med rimlig arbetsinsats.
Tillverkarna ska även ge oberoende aktörer och auktoriserade återförsäljare och verkstäder tillgång till utbildningsmaterial.
3. Den information som avses i punkt 1 ska minst omfatta följande:
a) |
Fordonets entydiga identifieringsnummer. |
b) |
Servicehandböcker inklusive reparations- och underhållsregister samt servicescheman. |
c) |
Tekniska manualer och rapporter om teknisk service. |
d) |
Komponent- och diagnosinformation (t.ex. högsta respektive lägsta teoretiska mätvärden). |
e) |
Kopplingsscheman. |
f) |
Diagnostiska felkoder, inklusive tillverkarspecifika koder. |
g) |
Identifieringsnummer för mjukvara och kalibreringskontrollnummer för en viss fordonstyp. |
h) |
Information om, och förmedlad med hjälp av, märkesskyddade verktyg och utrustning. |
i) |
Information om dataregistrering samt bidirektionella övervaknings- och provningsdata. |
j) |
Arbetsenheter. |
4. Auktoriserade återförsäljare eller verkstäder som ingår i en viss fordonstillverkares distributionsnät ska betraktas som oberoende aktörer i den mening som avses i denna förordning, om de tillhandahåller reparations- och underhållstjänster för fordon som omfattas av en annan tillverkares distributionsnät i vilket de inte ingår.
5. Information om reparation och underhåll av fordonen ska alltid vara tillgänglig, utom när underhållsarbete måste utföras på informationssystemen.
6. För tillverkning och underhåll av ersättnings- eller servicekomponenter samt diagnosverktyg och provningsutrustning som är OBD-kompatibla ska tillverkarna, på ett sätt som inte diskriminerar, tillhandahålla relevant OBD-information samt information om reparation och underhåll av fordonen till alla berörda företag som tillverkar eller reparerar komponenter, diagnosverktyg eller provningsutrustning.
7. För utformning och tillverkning av fordonssystem för alternativbränslefordon ska tillverkarna, på ett icke-diskriminerande sätt, tillhandahålla relevant OBD-information samt information om reparation och underhåll av fordonen till alla berörda företag som tillverkar, installerar eller reparerar utrustning för alternativbränslefordon.
8. I samband med ansökan om EU-typgodkännande ska tillverkaren för godkännandemyndigheten styrka att denna förordning efterlevs i fråga om den information som krävs enligt denna artikel.
Om sådan information inte finns tillgänglig eller inte överensstämmer med denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antagits enligt denna förordning vid tidpunkten för ansökan om EU-typgodkännande, ska tillverkaren tillhandahålla den inom sex månader från dagen för typgodkännandet.
Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa en mall för ett intyg om tillgång till fordonets OBD-information och information om reparation och underhåll av fordonet, vilket ger godkännandemyndigheten uppgifter som styrker överensstämmelsen med denna förordning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2.
9. Om uppgifter som styrker överensstämmelsen med denna förordning inte tillhandahålls inom den tid som avses i punkt 8 andra stycket, ska godkännandemyndigheten vidta lämpliga åtgärder för att se till att bestämmelserna efterlevs.
10. Tillverkaren ska på sina webbplatser tillhandahålla ändringar och tillägg till informationen om reparation och underhåll av fordon samtidigt som dessa ställs till förfogande för auktoriserade verkstäder.
11. Om ett fordons reparations- och underhållsregister lagras i en central databas hos tillverkaren eller för dennes räkning, ska oberoende verkstäder ha kostnadsfri tillgång till detta register och ska kunna föra in uppgifter om reparation och underhåll som de utfört.
12. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 75 där närmare bestämmelser fastställs om kraven på tillgång till information om reparation och underhåll, särskilt tekniska specifikationer om hur information om reparation och underhåll av fordonet ska tillhandahållas.
Artikel 58
Ansvar när det gäller flera innehavare av typgodkännande
1. Vid typgodkännande i flera steg eller etappvis typgodkännande ska den tillverkare som ansvarar för respektive typgodkännande också vara ansvarig för att meddela reparationsinformation om särskilda system, komponenter eller separata tekniska enheter eller den särskilda etappen till både den slutliga tillverkaren och oberoende aktörer.
2. Den slutliga tillverkaren ska ansvara för att tillhandahålla information till oberoende aktörer om det kompletta fordonet.
Artikel 59
Avgift för tillgång till information om reparation och underhåll av fordon
1. Tillverkaren får ta ut en rimlig och proportionell avgift för tillgången till den information om reparation och underhåll av fordon som omfattas av denna förordning. En avgift är inte rimlig eller proportionell om den avhåller oberoende aktörer från att söka tillgång därför att den inte står i proportion till den utsträckning den oberoende aktören använder sig av denna tillgång.
2. Tillverkaren ska tillhandahålla information om reparation och underhåll av fordon dagligen, månadsvis och årsvis, med olika avgifter för tillgång till informationen beroende på den tidsperiod för vilken tillgång ges.
Artikel 60
Forum för tillgång till fordonsinformation
Tillämpningsområdet för den verksamhet som utförs av det forum för tillgång till fordonsinformation som inrättades i enlighet med artikel 13.9 i kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 av den 18 juli 2008 om genomförande och ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (28) ska utvidgas till de fordon som omfattas av denna förordning.
På grundval av indikationer på avsiktlig eller oavsiktlig felaktig användning av OBD-information om fordonet och information om reparation och underhåll av fordonet, ska det forum som avses i första stycket ge kommissionen råd om åtgärder för att förhindra sådant missbruk av information.
KAPITEL XVI
UTNÄMNING OCH ANMÄLAN AV TEKNISKA TJÄNSTER
Artikel 61
Krav avseende tekniska tjänster
1. De utnämnande godkännandemyndigheterna ska innan de utnämner en teknisk tjänst enligt artikel 63 säkerställa att den tekniska tjänsten uppfyller kraven i punkterna 2–9 i denna artikel.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 64.1 ska en teknisk tjänst vara etablerad enligt en medlemsstats nationella rätt och vara en juridisk person.
3. En teknisk tjänst ska vara ett tredjepartsorgan som inte är involverat i konstruktion, tillverkning, leverans eller underhåll av de fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som den bedömer.
Ett organ som hör till en näringslivsorganisation eller branschorganisation som företräder företag som är involverade i konstruktion, tillverkning, leverans, installation, användning eller underhåll av de fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som det bedömer, provar eller inspekterar får anses uppfylla kraven i första stycket, förutsatt att det kan styrkas att organet är oberoende och att intressekonflikter inte föreligger.
4. En teknisk tjänst, dess högsta ledning och den personal som ansvarar för att utföra de olika verksamhetskategorier för vilka tjänsten utnämnts i enlighet med artikel 63.1 får inte vara konstruktör, tillverkare, leverantör eller ansvara för underhåll av de fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som den bedömer och inte heller företräda parter som är involverade i dessa verksamheter. Detta ska inte hindra användning av bedömda fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som avses i punkt 3 i den här artikeln som är nödvändiga för den tekniska tjänstens verksamhet eller användning av sådana fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter för personligt bruk.
En teknisk tjänst ska se till att dess dotterbolags eller underleverantörers verksamhet inte påverkar sekretessen, objektiviteten eller opartiskheten inom de verksamhetskategorier som tjänsten har utnämnts för att utföra.
5. En teknisk tjänst och dess personal ska utföra de verksamhetskategorier för vilka tjänsten har utnämnts med största möjliga yrkesintegritet och erforderlig teknisk kompetens på det specifika området och vara fria från varje påtryckning och incitament, i synnerhet ekonomiska incitament, som kan påverka deras omdöme eller resultaten av deras bedömningar, särskilt när det gäller påtryckningar och incitament från personer eller grupper av personer som berörs av verksamhetens resultat.
6. En teknisk tjänst ska vara i stånd att utföra alla de verksamhetskategorier för vilka den utnämnts i enlighet med artikel 63.1 genom att på ett tillfredsställande sätt visa för den utnämnande godkännandemyndigheten att den har
a) |
personal med lämplig kompetens, teknisk specialkunskap och yrkesutbildning samt lämplig erfarenhet för att utföra uppdraget, |
b) |
beskrivningar av de förfaranden som är relevanta för de verksamhetskategorier för vilka den önskar utnämnas, varvid det garanteras att förfarandena är öppna och kan upprepas, |
c) |
förfaranden för att utöva de verksamhetskategorier för vilka den önskar utnämnas med vederbörlig hänsyn tagen till den tekniska komplexiteten hos fordonet, systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten i fråga och produktionsprocessens omfattning eller seriemässiga karaktär, och |
d) |
nödvändiga medel för att på lämpligt sätt kunna utföra uppgifterna relaterade till de verksamhetskategorier för vilka den önskar utnämnas och tillgång till den utrustning eller de hjälpmedel som är nödvändiga. |
Den tekniska tjänsten ska dessutom visa den utnämnande godkännandemyndigheten att den respekterar de standarder som fastställs i de delegerade akter som antas enligt artikel 65 och som är relevanta för de verksamhetskategorier för vilka tjänsten har utnämnts.
7. De tekniska tjänsternas, deras högsta lednings och bedömningspersonalens opartiskhet ska säkerställas. De får inte delta i någon verksamhet som kan påverka dess objektivitet och integritet med hänsyn till de verksamhetskategorier för vilka tjänsten har utnämnts.
8. Tekniska tjänster ska teckna ansvarsförsäkring för sina verksamheter såvida inte medlemsstaten i enlighet med nationell rätt tar på sig ansvaret eller medlemsstaten själv är direkt ansvarig för bedömningen av överensstämmelse.
9. Personalen vid en teknisk tjänst ska iaktta tystnadsplikt beträffande all information som de erhåller vid utförandet av sina uppgifter enligt denna förordning eller de nationella bestämmelser som genomför den, utom gentemot den godkännandemyndighet som utnämner tjänsten eller när det krävs enligt unionsrätten eller nationell rätt. Immaterialrätten ska vara skyddad.
Artikel 62
Dotterbolag och underentreprenörer till tekniska tjänster
1. En teknisk tjänst får lägga ut delar av den verksamhet för vilken den utnämns i enlighet med artikel 63.1 på underentreprenad eller låta verksamheten utföras av ett dotterbolag endast efter medgivande från den utnämnande godkännandemyndigheten.
2. Om en teknisk tjänst lägger ut specifika uppgifter med anknytning till de verksamhetskategorier som de utnämnts att utföra eller anlitar ett dotterbolag ska den se till att underentreprenören eller dotterbolaget uppfyller kraven i artikel 61 och informera den utnämnande godkännandemyndigheten om detta.
3. De tekniska tjänsterna ska ta det fulla ansvaret för alla uppgifter som utförs av dess underentreprenörer eller dotterbolag, oavsett var de är etablerade.
4. De tekniska tjänsterna ska se till att den utnämnande godkännandemyndigheten har tillgång till de relevanta handlingarna rörande bedömningen av underentreprenörens eller dotterbolagets kvalifikationer och de uppgifter som de har utfört.
Artikel 63
Utnämning av tekniska tjänster
1. Beroende på kompetensområde ska de tekniska tjänsterna utnämnas för en eller flera av följande verksamhetskategorier:
a) |
kategori A: tekniska tjänster som i sina egna anläggningar genomför de provningar som avses i denna förordning och i de akter som förtecknas i bilaga II, |
b) |
kategori B: tekniska tjänster som övervakar de provningar som avses i denna förordning och i de akter som förtecknas i bilaga II och som utförs i tillverkarens anläggningar eller i en tredje parts anläggningar, |
c) |
kategori C: tekniska tjänster som regelbundet bedömer och övervakar tillverkarens rutiner för kontroll av produktionsöverensstämmelsen, |
d) |
kategori D: tekniska tjänster som övervakar eller genomför provningar eller inspektioner för övervakningen av produktionsöverensstämmelse. |
2. En godkännandemyndighet kan utnämnas till teknisk tjänst för en eller flera av de verksamheter som avses i punkt 1.
3. Andra tekniska tjänster än de som har utnämnts av ett tredjeland i enlighet med artikel 64 får anmälas som teknisk tjänst i den mening som avses i artikel 67, men endast om ett sådant godtagande av tekniska tjänster föreskrivs i ett bilateralt avtal mellan unionen och det berörda tredjelandet. Detta ska inte förhindra en teknisk tjänst etablerad enligt en medlemsstats nationella rätt i enlighet med artikel 61.2 från att etablera dotterbolag i tredjeländer, förutsatt att dotterbolagen står under den utnämnda tekniska tjänstens direkta ledning och kontroll.
Artikel 64
Tillverkarens ackrediterade interna tekniska tjänster
1. En tillverkares ackrediterade interna tekniska tjänst får utnämnas endast för verksamhet inom kategori A med avseende på tekniska krav för vilka självprovning är tillåten i enlighet med en delegerad akt som antagits enligt denna förordning. Den tekniska tjänsten ska utgöra en separat och urskiljbar del av företaget och får inte medverka i konstruktion, tillverkning, leverans eller underhåll av de fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som det ska bedöma.
2. En ackrediterad intern teknisk tjänst ska uppfylla följande krav:
a) |
Utöver att vara utnämnd av en medlemsstats godkännandemyndighet ska den vara ackrediterad av ett nationellt ackrediteringsorgan enligt definitionen i artikel 2 led 11 i förordning (EG) nr 765/2008 och i enlighet med de standarder och förfaranden som avses i artikel 65 i den här förordningen. |
b) |
Den ackrediterade interna tekniska tjänsten och dess personal ska vara organisatoriskt åtskilda från det företag som de är en del av och ha rapporteringsmetoder som säkerställer att de är opartiska, och de ska styrka detta för det berörda nationella ackrediteringsorganet. |
c) |
Varken den ackrediterade interna tekniska tjänsten och dess personal får delta i någon verksamhet som kan påverka dess objektivitet och integritet i samband med de verksamhetskategorier för vilka den utnämnts. |
d) |
Den ackrediterade interna tekniska tjänsten ska tillhandahålla sina tjänster enbart till det företag som den är en del av. |
3. En ackrediterad intern teknisk tjänst behöver inte anmälas till kommissionen enligt artikel 67, men information om dess ackreditering ska lämnas av det företag som den är en del av, eller av det nationella ackrediteringsorganet, till den utnämnande godkännandemyndigheten på denna myndighets begäran.
Artikel 65
Förfaranden för fastställande av prestandakrav och bedömning av tekniska tjänster
För att se till att tekniska tjänster uppfyller samma högt ställda prestandakrav i alla medlemsstater ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 75 med avseende på de krav som de tekniska tjänsterna måste uppfylla och förfarandet för bedömning av dem i enlighet med artikel 66 och ackreditering av dem i enlighet med artikel 64.
Artikel 66
Bedömning av de tekniska tjänsternas kompetens
1. Den utnämnande godkännandemyndigheten ska upprätta en bedömningsrapport som visar att den tekniska tjänst som önskar utnämnas har bedömts med avseende på dess efterlevnad av kraven i denna förordning och de delegerade akter som antagits enligt denna förordning. Den rapporten kan inbegripa ett ackrediteringsintyg som utfärdats av ett ackrediteringsorgan.
2. Bedömningen som den rapport som avses i punkt 1 bygger på ska utföras i enlighet med bestämmelserna i en delegerad akt som antas enligt artikel 65. Bedömningsrapporten ska ses över minst vart tredje år.
3. Bedömningsrapporten ska på begäran översändas till kommissionen. I detta fall, och om bedömningen inte bygger på ett intyg om ackreditering utfärdat av ett nationellt ackrediteringsorgan som intygar att den tekniska tjänsten uppfyller kraven i denna förordning, ska den utnämnande godkännandemyndigheten förse kommissionen med dokumentation som styrker den tekniska tjänstens kompetens och åtgärder som vidtagits för att se till att den tekniska tjänsten övervakas regelbundet av den utnämnande godkännandemyndigheten och uppfyller kraven i denna förordning och de delegerade akter som antas enligt denna förordning.
Den godkännandemyndighet som avser att utnämnas till teknisk tjänst i enlighet med artikel 63.2 ska visa att den uppfyller tillämpliga krav genom dokumentation i form av en bedömning utförd av bedömare som är oberoende i förhållande till den verksamhet som bedöms. Sådana bedömare kan komma från samma organisation under förutsättning att de är oberoende i förhållande till den personal som utför den verksamhet som är föremål för bedömning.
4. En ackrediterad intern teknisk tjänst ska uppfylla de relevanta bestämmelserna i denna artikel.
Artikel 67
Anmälningsförfaranden
1. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla namn, adress, inbegripet elektronisk adress, ansvariga personer och verksamhetskategorier för varje teknisk tjänst som de har utnämnt, samt alla senare ändringar av dessa utnämnda tjänster. Av anmälan ska det framgå vilka områden i förteckningen i bilaga II som de tekniska tjänsterna har utnämnts för.
2. En teknisk tjänst får bedriva sådana verksamheter som avses i artikel 63.1 för den utnämnande godkännandemyndighets räkning som ansvarar för typgodkännandet endast om detta på förhand har anmälts till kommissionen i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.
3. Samma tekniska tjänst får utnämnas av flera utnämnande godkännandemyndigheter och anmälas av dessa utnämnande godkännandemyndigheters medlemsstater oberoende av vilken eller vilka verksamhetskategorier som den kommer att bedriva i enlighet med artikel 63.1.
4. Kommissionen ska informeras om alla senare relevanta ändringar av den utnämnda tjänsten.
5. Om en viss organisation eller ett visst behörigt organ, vars verksamhet inte omfattas av artikel 63.1, behöver utnämnas för tillämpning av en akt som förtecknas i bilaga II, ska anmälan göras enligt den här artikeln.
6. Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra en förteckning och närmare uppgifter om de tekniska tjänster som anmälts i enlighet med denna artikel.
Artikel 68
Ändringar av utnämningar
1. Om en utnämnande godkännandemyndighet har konstaterat eller har informerats om att en teknisk tjänst som den utnämnt inte längre uppfyller de krav som anges i denna förordning eller att den underlåter att fullgöra sina skyldigheter, ska myndigheten begränsa eller återkalla utnämningen tillfälligt eller slutgiltigt, beroende på hur allvarlig underlåtenheten att uppfylla kraven eller fullgöra skyldigheterna är. Den medlemsstat som har anmält denna tekniska tjänst ska omedelbart underrätta kommissionen om detta. Kommissionen ska på motsvarande sätt ändra de offentliggjorda uppgifter som avses i artikel 67.6.
2. I händelse av begränsning eller tillfällig eller slutgiltig återkallelse av utnämningen eller om den tekniska tjänsten har upphört med verksamheten ska den utnämnande godkännandemyndigheten vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att den tekniska tjänstens akter antingen behandlas av en annan teknisk tjänst eller hålls tillgängliga för den utnämnande godkännandemyndigheten eller marknadstillsynsmyndigheterna på deras begäran.
Artikel 69
Ifrågasättande av de tekniska tjänsternas kompetens
1. Kommissionen ska undersöka alla fall där den tvivlar på att en teknisk tjänst har erforderlig kompetens eller att en teknisk tjänst fortsatt uppfyller de krav och fullgör de skyldigheter som den omfattas av, och även alla fall där den gjorts uppmärksam på att det föreligger sådana tvivel.
2. Den utnämnande godkännandemyndighetens medlemsstat ska på begäran ge kommissionen all information om grunderna för att utnämna eller bibehålla utnämningen av den tekniska tjänsten.
3. Kommissionen ska se till att all känslig information som erhålls under dess undersökningar behandlas konfidentiellt.
4. Om kommissionen konstaterar att en teknisk tjänst inte uppfyller eller inte längre uppfyller utnämningskraven, ska den meddela detta till den utnämnande godkännandemyndighetens medlemsstat, i syfte att, i samarbete med den medlemsstaten, fastställa vilka korrigerande åtgärder som krävs, och anmoda den medlemsstaten att vidta de korrigerande åtgärderna, inbegripet vid behov återkallande av utnämningen.
Artikel 70
Krav avseende de tekniska tjänsternas verksamhet
1. Tekniska tjänster ska utföra de verksamhetskategorier för vilka de utnämnts av den utnämnande godkännandemyndigheten och i enlighet med de bedömnings- och provningsförfaranden som fastställs i denna förordning och i de akter som förtecknas i bilaga II.
Tekniska tjänster ska övervaka eller ska själva genomföra de provningar som krävs för godkännande eller inspektioner enligt denna förordning eller i någon av de akter som förtecknas i bilaga II, utom i de fall där alternativa förfaranden medges. De tekniska tjänsterna ska inte genomföra provningar, bedömningar eller inspektioner för vilka de inte vederbörligen har utnämnts av sin godkännandemyndighet.
2. Tekniska tjänster ska alltid
a) |
låta sin utnämnande godkännandemyndighet, om det är lämpligt, närvara vid förfarandet för bedömning av överensstämmelse, och |
b) |
utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 61.9 och 71, förse sin utnämnande godkännandemyndighet med sådan information som kan komma att begäras om de olika verksamhetskategorier som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde. |
3. Om en teknisk tjänst konstaterar att en tillverkare inte uppfyller kraven i denna förordning, ska den rapportera detta till den utnämnande godkännandemyndigheten så att den utnämnande godkännandemyndigheten ålägger tillverkaren att vidta lämpliga korrigerande åtgärder, och följaktligen inte utfärdar typgodkännandeintyg, om inte lämpliga korrigerande åtgärder vidtagits på ett sätt som godkännandemyndigheten godkänner.
4. Om en teknisk tjänst, som agerar för den utnämnande godkännandemyndighetens räkning, under sin övervakning av produktionsöverensstämmelsen efter det att ett typgodkännandeintyg utfärdats, konstaterar att ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet inte längre överensstämmer med denna förordning, ska den rapportera detta till den utnämnande godkännandemyndigheten. Godkännandemyndigheten ska vidta de lämpliga åtgärder som föreskrivs i artikel 33.
Artikel 71
Informationskrav för de tekniska tjänsterna
1. De tekniska tjänsterna ska underrätta sin utnämnande godkännandemyndighet om följande:
a) |
Varje upptäckt bristande överensstämmelse som kan föranleda att ett intyg om typgodkännande måste avslås, begränsas eller återkallas tillfälligt eller slutgiltigt. |
b) |
Alla omständigheter som inverkar på utnämningens räckvidd och villkor. |
c) |
Varje begäran från marknadstillsynsmyndigheterna om information om deras verksamheter. |
2. På sin utnämnande godkännandemyndighets begäran ska de tekniska tjänsterna tillhandahålla information om verksamheterna inom ramen för utnämningen, och om all annan verksamhet som de utför, inklusive gränsöverskridande verksamhet och underentreprenad.
KAPITEL XVII
GENOMFÖRANDEAKTER OCH DELEGERADE AKTER
Artikel 72
Genomförandeakter
I syfte att uppnå målen i denna förordning och för att fastställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning ska kommissionen, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 73.2, anta genomförandeakter om fastställande av följande genomförandeåtgärder:
a) |
Mallen för tillverkarens förklaring avseende uthålligheten för system, delar och utrustning som är kritiska för funktionssäkerheten som avses i artikel 22.7. |
b) |
Mallar för den informationshandling och det underlag som avses i artikel 27.4. |
c) |
Det numreringssystem för EU-typgodkännandeintyg som avses i artikel 29.4. |
d) |
Mallen för det EU-typgodkännandeintyg som avses i artikel 30.2. |
e) |
Den mall för provningsresultat som bifogas det EU-typgodkännandeintyg som avses i artikel 30.3. |
f) |
Den mall för förteckningen över tillämpliga krav eller akter som avses i artikel 30.6. |
g) |
De allmänna kraven avseende provningsrapportens format som avses i artikel 32.1. |
h) |
Mallen för det intyg om överensstämmelse som avses i artikel 38.2. |
i) |
Mallen för det EU-typgodkännandemärke som avses i artikel 39.3. |
j) |
De tillstånd för att bevilja EU-typgodkännande som innebär undantag för ny teknik eller nya koncept som avses i artikel 40.3. |
k) |
De mallar för det typgodkännande och det intyg om överensstämmelse med avseende på ny teknik eller nya principer som avses i artikel 40.4. |
l) |
De tillstånd för medlemsstater att förlänga typgodkännandets giltighetstid som avses i artikel 41.2. |
m) |
Den förteckning över delar och utrustning som avses i artikel 50.2. |
n) |
Den mall och det numreringssystem för det intyg som avses i artikel 51.3 samt aspekter som rör det godkännandeförfarande som avses i den artikeln. |
o) |
Mallen för det intyg som tillhandahåller typgodkännandemyndigheten uppgifter som styrker efterlevnad som avses i artikel 57.8. |
Artikel 73
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av tekniska kommittén för motorfordon, som inrättats genom artikel 40 i direktiv 2007/46/EG. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.
Artikel 74
Ändring av bilagorna
Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i denna förordning avseende ändring av bilagorna ska kommissionen även ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 75 med avseende på ändringar av följande:
i) |
Del B och C i bilaga II när det gäller införande av ytterligare funktionssäkerhetskrav och krav på fordonskonstruktion för tunga fyrhjulingar avsedda att framföras på väg i underkategori L7e-A. |
ii) |
Bilagorna II och V i syfte att införa rättsaktshänvisningar och korrigeringar. |
iii) |
Del B i bilaga V för att ändra tillämpliga referensbränslen. |
iv) |
Delarna C och D i bilaga VI i syfte att ta hänsyn till resultaten av den undersökning som avses i artikel 23.4 och antagande av FN/ECE-föreskrifter. |
Artikel 75
Utövande av delegering
1. Befogenheten att anta delegerade akter ska ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 18.3, 20.2, 21.5, 22.5, 22.6, 23.6, 23.12, 24.3, 25.8, 32.6, 33.6, 50.4, 54.3, 57.12, 65 och 74 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 22 mars 2013.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 18.3, 20.2, 21.5, 22.5, 22.6, 23.6, 23.12, 24.3, 25.8, 32.6, 33.6, 50.4, 54.3, 57.12, 65 och 74 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallande innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artiklarna 18.3, 20.2, 21.5, 22.5, 22.6, 23.6, 23.12, 24.3, 25.8, 32.6, 33.6, 50.4, 54.3, 57.12, 65 och 74 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
KAPITEL XVIII
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 76
Sanktioner
1. Medlemsstaterna ska fastställa sanktioner för ekonomiska aktörer vid överträdelser av denna förordning och de delegerade akter eller genomförandeakter som antas enligt denna förordning. De ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att sanktionerna tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den 23 mars 2015 och ska utan dröjsmål meddela eventuella senare ändringar som påverkar bestämmelserna.
2. Bland annat följande överträdelser ska medföra sanktioner:
a) |
Lämnande av falsk uppgift under godkännandeförfarandet eller förfaranden som leder till återkallande. |
b) |
Förfalskning av provningsresultat för typgodkännande. |
c) |
Undanhållande av uppgifter eller tekniska specifikationer som kan leda till att typgodkännandet återkallas, avslås eller dras in. |
d) |
Användning av manipulationsanordningar. |
e) |
Vägran att lämna ut uppgifter. |
f) |
Ekonomiska aktörer som tillhandahåller fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter på marknaden som omfattas av kraven på godkännande, utan att ett sådant godkännande beviljats, eller som med denna avsikt förfalskar handlingar eller märkningar. |
Artikel 77
Övergångsbestämmelser
1. Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i denna förordning ska denna förordning inte innebära att EU-typgodkännanden som beviljats fordon eller system, komponenter eller separata tekniska enheter före den 1 januari 2016 blir ogiltiga.
2. Om inte annat föreskrivs ska EU-typgodkännanden som beviljats fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter i enlighet med de akter som avses i artikel 81.1 förbli giltiga fram till de datum som anges i bilaga IV för de olika fordonskategorierna.
3. Genom undantag från denna förordning ska nya fordonstyper i kategorierna L1e, L2e och L6e eller nya system, komponenter eller separata tekniska enheter avsedda för sådana fordonstyper fortsättningsvis vara typgodkända enligt direktiv 2002/24/EG fram till den 31 december 2016.
4. Godkännandemyndigheterna ska fortsätta att bevilja utökningar av godkännanden av de fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter som avses i punkt 1 i enlighet med direktiv 2002/24/EG och de direktiv som förtecknas i artikel 81.1. Sådana godkännanden ska emellertid inte användas i syfte att erhålla ett typgodkännande av komplett fordon enligt denna förordning.
5. Genom undantag från direktiv 2002/24/EG ska typgodkännande även beviljas för fordon som senast den 31 december 2015 uppfyller kraven i denna förordning och de delegerade akter som antas enligt denna förordning om miljökrav och krav på framdrivningen enligt del A i bilaga II.
I ett sådant fall ska nationella myndigheterna ska inte förbjuda, begränsa eller hindra registrering, utsläppande på marknaden eller ibruktagande av fordon som uppfyller typgodkännandekraven.
Artikel 78
Rapport
1. Senast den 31 december 2020 ska medlemsstaterna lämna information till kommissionen om tillämpningen av typgodkännandeförfarandena enligt denna förordning.
2. På grundval av den information som lämnas enligt punkt 1 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning senast den 31 december 2021. I rapporten ska kommissionen särskilt överväga huruvida det, på grundval av erfarenheterna av tillämpningen av denna förordning, skulle vara lämpligt att i kapitel X även föreskriva om EU-typgodkännande av små serier. Om kommissionen anser det vara nödvändigt ska den lägga fram ett förslag om denna fråga.
Artikel 79
Översyn rörande avancerade bromssystem
1. Senast den 31 december 2019 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet.
2. Den rapporten ska utreda frågan om obligatorisk montering på motorcyklar i underkategori L3e-A1 av ett låsningsfritt bromssystem som kompletteras med ett kombinerat bromssystem, efter fordonstillverkarens val. Rapporten ska baseras på en bedömning av den tekniska genomförbarheten av ett sådant krav, en kostnadseffektivitetsanalys, en analys av trafikolyckor och ett samråd med berörda aktörer. Den ska dessutom beakta befintliga relaterade europeiska och internationella standarder.
3. I enlighet med den rapport som avses i punkt 2 ska medlemsstaterna senast den 31 december 2017 förse kommissionen med en trafikolycksstatistik för de berörda motorcyklarna som omfattar de fyra föregående åren och som baserar sig på den fordonsindelning som fastställs i bilaga I och den typ av avancerat bromssystem som monterats.
4. På grundval av resultaten i rapporten ska kommissionen överväga möjligheten att lägga fram ett lagstiftningsförslag om obligatorisk montering av avancerade bromssystem på den berörda fordonskategorin.
Artikel 80
Översyn rörande enskilda fordonsgodkännanden
1. Senast den 31 december 2022 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet avseende de frågor som avses i punkt 3.
2. Rapporten ska grundas på samråd med berörda parter och ska beakta befintliga relaterade europeiska och internationella standarder.
3. Senast den 31 december 2021 ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om
a) |
antalet enskilda godkännanden per år som medlemsstatens nationella myndigheter beviljat fordon i kategori L före deras första registrering sedan den 1 januari 2016, |
b) |
de nationella kriterierna som sådana godkännanden grundat sig på om dessa kriterier avvek från de obligatoriska kraven för EU-typgodkännande. |
4. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag och ska undersöka införandet av enskilda godkännanden i denna förordning på grundval av harmoniserade krav.
Artikel 81
Upphävande
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 77 i denna förordning, ska direktiv 2002/24/EG samt direktiven 93/14/EEG, 93/30/EEG, 93/33/EEG, 93/93/EEG, 95/1/EG, 97/24/EG, 2000/7/EG, 2002/51/EG, 2009/62/EG, 2009/67/EG, 2009/78/EG, 2009/79/EG, 2009/80/EG och 2009/139/EG upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2016.
2. Hänvisningar till de upphävda direktiven ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska vad gäller direktiv 2002/24/EG läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga IX.
Artikel 82
Ikraftträdande och tillämpning
1. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
2. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.
Från och med den 22 mars 2013 får nationella myndigheter, efter en begäran från en tillverkare, inte vägra att bevilja ett EU-typgodkännande eller ett nationellt typgodkännande för en ny fordonstyp, eller förbjuda registrering, utsläppande på marknaden eller ibruktagande av ett nytt fordon om det berörda fordonet uppfyller kraven i denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antas enligt denna förordning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 15 januari 2013.
På Europaparlamentets vägnar
M. SCHULZ
Ordförande
På rådets vägnar
L. CREIGHTON
Ordförande
(1) EUT C 84, 17.3.2011, s. 30.
(2) Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 november 2012 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 11 december 2012.
(3) EGT L 124, 9.5.2002, s. 1.
(4) EUT L 218, 13.8.2008, s. 30.
(6) Rådets beslut 97/836/EG (EGT L 346, 17.12.1997, s. 78).
(7) EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.
(8) EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.
(9) EGT L 121, 15.5.1993, s. 1.
(10) EGT L 188, 29.7.1993, s. 11.
(11) EGT L 188, 29.7.1993, s. 32.
(12) EGT L 311, 14.12.1993, s. 76.
(13) EGT L 226, 18.8.1997, s. 1.
(14) EGT L 106, 3.5.2000, s. 1.
(15) EGT L 252, 20.9.2002, s. 20.
(16) EUT L 198, 30.7.2009, s. 20.
(17) EUT L 222, 25.8.2009, s. 1.
(18) EUT L 231, 3.9.2009, s. 8.
(19) EUT L 201, 1.8.2009, s. 29.
(20) EUT L 202, 4.8.2009, s. 16.
(21) EUT L 322, 9.12.2009, s. 3.
(22) Se sidan 1 i detta nummer av EUT.
(23) EGT L 59, 27.2.1998, s. 1.
(24) EUT L 157, 9.6.2006, s. 24.
(25) Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort (EUT L 403, 30.12.2006, s. 18): se prestandadefinitioner för kategorierna A1 och A2 i artikel 4.3 a och b.
(26) EUT L 390, 31.12.2004, s. 24.
FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR
BILAGA I — |
Fordonsklassificering |
BILAGA II — |
Uttömmande förteckning över krav för EU-typgodkännande av fordon |
BILAGA III — |
Gränser för små serier |
BILAGA IV — |
Tidplan för tillämpning av denna förordning vid typgodkännande |
BILAGA V.A — |
Miljöprovningar och miljökrav |
BILAGA V.B — |
Tillämpning av provningskrav för miljöprestanda för godkännande och utökningar |
BILAGA VI — |
Gränsvärden för utsläpp av föroreningar, OBD-gränsvärden och ljudgränser för typgodkännande och produktionsöverensstämmelse
|
BILAGA VII — |
Utsläppsbegränsande anordningars hållbarhet |
BILAGA VIII — |
Utökade krav på funktionssäkerhet |
BILAGA IX — |
Jämförelsetabell |
BILAGA I
Fordonsklassificering
Kategori |
Benämning |
Gemensamma klassificeringsgrunder |
||||||
L1e-L7e |
Alla fordon i kategori L |
|
Kategori |
Benämning |
Gemensamma klassificeringsgrunder |
||||||||||
L1e |
Lätt tvåhjuligt motorfordon |
|
||||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kompletterande klassificeringsgrunder |
||||||||||
L1e-A |
Motoriserad cykel |
|
||||||||||
L1e-B |
Tvåhjulig moped |
|
Kategori |
Benämning |
Gemensamma klassificeringsgrunder |
||||||||||||
L2e |
Trehjulig moped |
|
||||||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kompletterande klassificeringsgrunder |
||||||||||||
L2e-P |
Trehjulig moped för passagerarbefordran |
|
||||||||||||
L2e-U |
Trehjulig moped för godsbefordran |
|
Kategori |
Benämning |
Gemensamma klassificeringsgrunder |
||||||||
L3e (2) |
Tvåhjulig motorcykel |
|
||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kompletterande klassificeringsgrunder |
||||||||
L3e-A1 |
Motorcykel med låg prestanda |
|
||||||||
L3e-A2 |
Motorcykel med medelhög prestanda |
|
||||||||
L3e-A3 |
Motorcykel med hög prestanda |
|
Underkategorier |
Benämning |
Kriterier för ytterligare klassificering utöver klassificeringsgrunderna för underkategorierna L3e-A1, L3e-A2 eller L3e-A3 för fordon |
||||||||||||
L3e-AxE (x = 1, 2 eller 3) |
Enduromotorcykel |
|
||||||||||||
L3e-AxT (x = 1, 2 eller 3) |
Trialmotorcykel |
|
Kategori |
Benämning |
Gemensamma klassificeringsgrunder |
||||||||||
L4e |
Tvåhjulig motorcykel med sidvagn |
|
Kategori |
Benämning |
Gemensamma klassificeringsgrunder |
||||||||||||||
L5e |
Motoriserad trehjuling |
|
||||||||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kompletterande klassificeringsgrunder |
||||||||||||||
L5e-A |
Trehjulig |
|
||||||||||||||
L5e-B |
Nyttotrehjuling |
|
Kategori |
Benämning |
Gemensamma klassificeringsgrunder |
||||||||||
L6e |
Lätt fyrhjuling |
|
||||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kompletterande klassificeringsgrunder |
||||||||||
L6e-A |
Lätt fyrhjuling, väg |
|
||||||||||
L6e-B |
Lätt mopedbil |
|
||||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kriterier för ytterligare klassificering utöver klassificeringsgrunderna för underkategorin för ett L6e-B-fordon |
||||||||||
L6e-BP |
Lätt mopedbil för passagerarbefordran |
|
||||||||||
L6e-BU |
Lätt mopedbil för godsbefordran |
|
Kategori |
Benämning |
Gemensamma klassificeringsgrunder |
||||||||||
L7e |
Tung fyrhjuling |
|
||||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kompletterande klassificeringsgrunder |
||||||||||
L7e-A |
Tung fyrhjuling för väg |
|
||||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kompletterande klassificeringsgrunder |
||||||||||
L7e-A1 |
A1 tung fyrhjuling för väg |
|
||||||||||
L7e-A2 |
A2 tung fyrhjuling för väg |
|
||||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kompletterande klassificeringsgrunder |
||||||||||
L7e-B |
Tung terränggående fyrhjuling |
|
||||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kompletterande klassificeringsgrunder |
||||||||||
L7e-B1 |
Terränggående fyrhjuling |
|
||||||||||
L7e-B2 |
Side-by-side-fordon (SbS) |
|
Underkategorier |
Benämning |
Kompletterande klassificeringsgrunder |
||||||||||||
L7e-C |
Tung mopedbil |
|
||||||||||||
Underkategorier |
Benämning |
Kriterier för ytterligare klassificering utöver klassificeringsgrunderna för ett L7e-C-fordon |
||||||||||||
L7e-CP |
Tung mopedbil för passagerarbefordran |
|
||||||||||||
L7e-CU |
Tung mopedbil för godsbefordran |
|
Anmärkning: Se sista sidan av bilaga VIII för noter till bilagorna.
BILAGA II
Uttömmande förteckning över krav för EU-typgodkännande av fordon (3)
Nr |
Artikel |
Ämne |
Rättsakt |
Fordonskategori |
|||||||||||
|
|
|
|
L1e-A |
L1e-B |
L2e |
L3e |
L4e |
L5e-A |
L5e-B |
L6e-A |
L6e-B |
L7e-A |
L7e-B |
L7e-C |
A |
KRAV PÅ MILJÖ- OCH FRAMDRIVNINGSPRESTANDA |
||||||||||||||
1 |
23 & 24 |
Miljöprovningsförfaranden för avgasutsläpp, avdunstningsutsläpp, utsläpp av växthusgaser, bränsleförbrukning och referensbränsle |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
2 |
Högsta konstruktionshastighet, största vridmoment, högsta kontinuerliga totala framdrivningsmotoreffekt |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
3 |
Provningsförfaranden för ljud |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Nr |
Artikel |
Ämne |
Rättsakt |
Fordonskategori |
|||||||||||||
|
|
|
|
L1e-A |
L1e-B |
L2e |
L3e |
L4e |
L5e-A |
L5e-B |
L6e-A |
L6e-B |
L7e-A1 |
L7e-A2 |
L7e-B1 |
L7e-B2 |
L7e-C |
B |
KRAV PÅ FUNKTIONSSÄKERHET HOS FORDON |
||||||||||||||||
1 |
22 |
Ljudsignaleringsanordningar |
|
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
2 |
Bromsar, inkl. låsningsfria och kombinerade bromsar |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
3 |
Elsäkerhet |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
4 |
Krav på tillverkarens förklaring rörande uthållighetsprovning av system, delar och utrustning för funktionssäkerhet |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
5 |
Främre och bakre skydd |
|
|
IF |
|
|
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
||
6 |
Glasytor, vindrutetorkare, vindrutespolare samt avfrostnings- och avimningsanordningar |
|
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
X |
IF |
X |
IF |
IF |
IF |
IF |
X |
||
7 |
Förarmanövrerade kontroller, inbegripet märkning av manöverorgan, kontrollampor och visare |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
8 |
Montering av belysnings- och ljussignaleringsanordningar, inbegripet automatisk ljusinkoppling |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
9 |
Siktfält bakåt |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
10 |
Överrullningsskydd (ROPS) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
||
11 |
Förankringspunkter för säkerhetsbälten samt säkerhetsbälten |
|
|
IF |
|
|
|
X |
IF |
IF |
IF |
X |
|
X |
X |
||
12 |
Sittplatser (sadlar och säten) |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
13 |
Styrbarhet, kurvtagningsförmåga och vändbarhet |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
14 |
Montering av däck |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
15 |
Skylt med fordonets högsta tillåtna hastighet och placering på fordonet |
|
|
IF |
|
|
|
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
X |
X |
IF |
||
16 |
Skydd av förare och passagerare, inklusive inredning, nackstöd och fordonsdörrar |
|
|
IF |
|
|
IF |
IF |
IF |
IF |
|
IF |
|
IF |
IF |
||
17 |
Konstruktionsbestämd hastighetsbegränsning |
X |
X |
X |
IF |
IF |
|
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
||
18 |
Fordonets strukturella hållfasthet |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Nr |
Artikel |
Ämne |
Rättsakt |
Fordonskategori |
|||||||||||||
|
|
|
|
L1e-A |
L1e-B |
L2e |
L3e |
L4e |
L5e-A |
L5e-B |
L6e-A |
L6e-B |
L7e-A1 |
L7e-A2 |
L7e-B1 |
L7e-B2 |
L7e-C |
C |
KRAV PÅ FORDONSKONSTRUKTION OCH ALLMÄNNA TYPGODKÄNNANDEKRAV |
||||||||||||||||
1 |
20 |
Åtgärder mot otillåtna förändringar |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
2 |
25 |
Rutiner för typgodkännandeförfaranden |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
3 |
33 |
Produktionsöverensstämmelse |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
4 |
18 |
Kopplingsanordningar och fästen |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
|
5 |
18 |
Anordningar mot obehörig användning |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
6 |
18 |
Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
7 |
18 |
Utskjutande delar |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
8 |
18 |
Bränslebehållare |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
|
9 |
18 |
Lastplattformar |
|
|
IF |
|
|
|
X |
|
IF |
|
|
IF |
IF |
IF |
|
10 |
18 |
Mått och vikter |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
11 |
21 |
Omborddiagnos |
|
|
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
12 |
18 |
Handtag och fotstöd för passagerare |
|
X |
IF |
IF |
IF |
IF |
IF |
X |
|
IF |
IF |
IF |
IF |
|
|
13 |
18 |
Utrymme för registreringsskylt |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
14 |
18 |
Information om reparationer och underhåll |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
15 |
18 |
Stöd |
X |
X |
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
C2 |
KRAV PÅ TEKNISKA TJÄNSTER |
||||||||||||||||
16 |
65 |
Prestandakrav och bedömning av tekniska tjänster |
|
|
Anmärkning: Se sista sidan av bilaga VIII för noter till bilagorna.
BILAGA III
Gränser för små serier
Fordons(under)kategori |
Fordons(under)benämning |
Små serier (antal per typ som tillhandahålls på marknaden, registreras och tas i drift per år) |
L1e-A |
Motoriserad cykel |
50 |
L1e-B |
Tvåhjulig moped |
|
L2e |
Trehjulig moped |
|
L3e |
Tvåhjulig motorcykel |
75 |
L4e |
Tvåhjulig motorcykel med sidvagn |
150 |
L5e-A |
Trehjulig |
75 |
L5e-B |
Nyttotrehjuling |
150 |
L6e-A |
Lätt fyrhjuling, väg |
30 |
L6e-B |
Lätt mopedbil |
150 |
L7e-A |
Tung fyrhjuling, väg |
30 |
L7e-B |
Tung terränggående fyrhjuling |
50 |
L7e-C |
Tung mopedbil |
150 |
BILAGA IV
Tidplan för tillämpning av denna förordning vid typgodkännande
Punkt |
Beskrivning |
(Under)kategori |
Nya fordonstyper obligatoriskt |
Befintliga fordonstyper obligatoriskt |
Sista datum för registrering av godkända fordon |
1. |
Tillämpning av delegerad akt om miljökrav och krav på framdrivningen, enligt förteckningen i bilaga II.A |
|
|
|
|
1.1 |
Provning av typ I, utsläppstest av avgasrör efter kallstart |
— |
— |
— |
— |
1.1.1 |
Provningscykel |
— |
— |
— |
— |
1.1.1.1 |
Provning av typ I, ECE R47-provningscykel |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
31.12.2020 |
1.1.1.2 |
Provning av typ I, ECE R 40 (med extra stadskörningscykel om tillämpligt) |
L5e-B, L7e-B, L7e-C |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
31.12.2020 |
1.1.1.3 |
Provning av typ I, WMTC, etapp 2 |
L3e, L4e, L5e-A, L7e-A |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
31.12.2020 |
1.1.1.4 |
Provning av typ I, reviderad WMTC-baserad provningscykel |
L1e–L7e |
1.1.2020 |
1.1.2021 |
|
1.1.2 |
Provning av typ I, utsläppsgränsvärden för avgasrör |
|
— |
— |
— |
1.1.2.1 |
Euro 4: Bilaga VI.A1 |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
31.12.2020 |
1.1.2.2 |
Euro 4: Bilaga VI.A1 |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
31.12.2020 |
1.1.2.3 |
Euro 5: Bilaga VI.A2 |
L1e–L7e |
1.1.2020 |
1.1.2021 |
|
1.2 |
Provning av typ II, utsläppsprovning vid (ökad) tomgång/fri acceleration |
|
|
|
|
1.2.1 |
Provning av typ II, utsläppsprovning vid (ökad) tomgång/fri acceleration |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
|
1.2.2 |
Provning av typ II, utsläppsprovning vid (ökad) tomgång/fri acceleration |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
|
1.3 |
Provning av typ III, nollutsläpp av vevhusgaser |
|
|
|
|
1.3.1 |
Provning av typ III, nollutsläpp av vevhusgaser |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
|
1.3.2 |
Provning av typ III, nollutsläpp av vevhusgaser |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
|
1.4 |
Provning av typ IV, utsläpp genom avdunstning |
|
— |
— |
— |
1.4.1 |
Provning av bränsletankens genomsläpplighet |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2017 |
|
1.4.2 |
Provning av bränsletankens genomsläpplighet |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2016 |
|
1.4.3 |
SHED-provning i en förseglad kammare |
L3e, L4e, L5e-A, L7e-A |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
|
1.4.4 |
SHED-provning i en förseglad kammare |
L6e-A |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
|
1.4.5 |
SHED-provningsgränser, bilaga VI.C1 |
L3e, L4e, L5e-A, L7e-A |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
31.12.2020 |
1.4.6 |
SHED-provningsgränser, bilaga VI.C1 |
L6e-A |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
31.12.2020 |
1.4.7 |
SHED-provning eller genomsläpplighetsprovning, beroende på de undersökningsresultat som avses i artikel 23.4 och 23.5 |
L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B, L7e-C |
1.1.2020 |
1.1.2021 |
|
1.4.8 |
SHED-provningsgränser, bilaga VI.C2, beroende på de undersökningsresultat som avses i artikel 23.4 och 23.5 |
L1e-L7e |
1.1.2020 |
1.1.2021 |
|
1.5 |
Provning av typ V, hållbarhetsprovning (3) |
|
|
|
|
1.5.1 |
Euro 4 körsträcka för hållbarhetsprovning, bilaga VII.A och VII.B |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
31.12.2020 |
1.5.2 |
Euro 4 körsträcka för hållbarhetsprovning, bilaga VII.A och VII.B |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
31.12.2020 |
1.5.3 |
Euro 5 körsträcka för hållbarhetsprovning, bilaga VII.A och VII.B |
L1e–L7e |
1.1.2020 |
1.1.2021 |
|
1.6 |
Provning av typ VI har inte fastställts |
— |
— |
— |
— |
1.7 |
Provning av typ VII, bestämning och rapportering av växthusgasutsläpp/bränsle- eller energiförbrukning |
|
|
— |
|
1.7.1 |
Provning av typ VII, bestämning och rapportering av växthusgasutsläpp/bränsle- eller energiförbrukning |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
|
1.7.2 |
Provning av typ VII, bestämning och rapportering av växthusgasutsläpp/bränsle- eller energiförbrukning |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
|
1.8 |
Provning av typ VIII, OBD-miljöprovning |
|
— |
— |
|
1.8.1 |
OBD I-funktionskrav |
L3e, L4e, L5e-A, L6e-A, L7e-A |
1.1.2016; för L6Ae: 1.1.2017 |
1.1.2017; för L6Ae: 1.1.2018 |
31.12.2020 |
OBD I-miljöprovningsförfarande (provning av typ VIII) |
|||||
OBD I-miljöprovningsgränsvärden, bilaga VI.BI |
|||||
1.8.2 |
OBD I-funktionskrav |
L3e–L7e |
1.1.2020 |
1.1.2021 |
|
OBD I-miljöprovningsförfarande (provning av typ VIII) |
|||||
OBD I-miljöprovningsgränsvärden, bilaga VI.B2 |
|||||
1.8.3 |
OBD II-funktionskrav, beroende på artikel 23.4 och 23.5 |
L3e, L5e-A, L6e-A and L7e-A |
1.1.2020 |
1.1.2021 |
|
OBD II-miljöprovningsförfaranden (provning av typ VIII), beroende av artikel 23.4 och 23.5 |
|||||
OBD II-miljöprovningsförfaranden, bilaga VI.B2, beroende av artikel 23.4 och 23.5 |
|||||
1.9 |
Provning av typ IX, ljudnivå (3) |
|
|
|
|
1.9.1 |
Förfarande för provning av ljudnivå och gränsvärden bilaga VI.D |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
31.12.2020 |
1.9.2 |
Förfarande för provning av ljudnivå och gränsvärden (3) bilaga VI.D |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
31.12.2020 |
1.9.3 |
FN/ECE-föreskrifterna 9, 41, 63, 92 och gränsvärden i bilaga VI.D |
L1e–L7e |
|
|
|
1.9.4 |
FN/ECE-föreskrifterna 9, 41, 63, 92 och relaterade nya gränsvärden som föreslås av kommissionen |
L1e–L7e |
1.1.2020 |
1.1.2021 |
|
1.10 |
Provning av och krav på framdrivningen avseende högsta konstruktionshastighet, största vridmoment, högsta kontinuerliga märk- eller nettoeffekt och högsta toppeffekt |
|
|
|
|
1.10.1 |
Provning av och krav på framdrivningen |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
|
1.10.2 |
Provning av och krav på framdrivningen |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
|
2. |
Tillämpning av delegerade akt om funktionssäkerhetskrav, enligt förteckningen i bilaga II.B (3) |
|
|
|
|
2.1 |
Tillämpning av delegerad akt om funktionssäkerhetskrav, enligt förteckningen i bilaga II.B (3) |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
|
2.2 |
Tillämpning av delegerade akt om funktionssäkerhetskrav, enligt förteckningen i bilaga II.B (3) |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
|
2.3 |
Bilaga VIII, utökade krav på funktionssäkerhet (3) |
|
— |
— |
|
2.3.1 |
Automatisk ljusinkoppling |
L1e–L7e |
1.1.2016 |
1.1.2016 |
|
2.3.2 |
Anordning för säker kurvtagning (differential eller motsvarande) |
L1e–L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
|
2.3.3 |
Obligatorisk montering av avancerade bromssystem |
L3e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
— |
3. |
Tillämpning av delegerad akt om konstruktionskrav, enligt förteckningen i bilaga II.C (3) |
|
|
|
|
3.1 |
Tillämpning av delegerad akt om konstruktionskrav, enligt förteckningen i bilaga II.C (3) |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
|
3.2 |
Tillämpning av delegerad akt om konstruktionskrav, enligt förteckningen i bilaga II.C (3) |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
|
4. |
Tillämpning av genomförandeakt om administrativa krav |
|
|
|
|
4.1 |
Tillämpning av genomförandeakt om administrativa krav |
L1e, L2e, L6e |
1.1.2017 |
1.1.2018 |
|
4.2 |
Tillämpning av genomförandeakt om administrativa krav |
L3e, L4e, L5e, L7e |
1.1.2016 |
1.1.2017 |
|
Anmärkning: Se sista sidan av bilaga VIII för noter till bilagorna.
BILAGA V
(A) Miljöprovningar och miljökrav
Fordon i kategori L får typgodkännas endast om de uppfyller följande miljökrav:
Provning |
Beskrivning |
Krav: gränsvärden |
Kriterier för klassificering i underkategorier utöver artikel 2 och bilaga I |
Krav: provningsförfaranden |
||||
I |
Utsläpp från avgasrör efter kallstart |
Bilaga VI.A |
FN/ECE:s globala tekniska föreskrifter nr 2, kapitel 6.3. Fordon i kategori L utrustade med en förbränningsmotor med en slagvolym < 50 cm3 och med en hastighet på vmax < 50 km/h ska föras in bland klass I-fordon. |
|
||||
II |
|
Direktiv 2009/40/EG (6) |
|
|
||||
III |
Utsläpp av vevhusgaser |
Nollutsläpp, förseglat vevhus. Vevhusutsläpp får inte ventileras direkt i atmosfären från något fordon under hela dess livslängd i drift. |
|
|
||||
IV |
Avdunstningsutsläpp |
Bilaga VI.C |
|
|
||||
V |
Utsläppsbegränsande anordningars hållbarhet |
Bilagorna VI och VII |
|
|
||||
VI |
Provning av typ VI har inte fastställts |
ej tillämplig |
|
ej tillämplig |
||||
VII |
CO2-utsläpp/bränsleförbrukning och/eller elenergiförbrukning och elektrisk räckvidd |
Mätning och redovisning, inget gränsvärde för typgodkännande |
FN/ECE:s globala tekniska föreskrifter nr 2, kapitel 6.3. Fordon i kategori L utrustade med en förbränningsmotor med en deplacement < 50 cm3 och med en hastighet på vmax < 50 km/h ska föras in bland klass I-fordon. |
|
||||
VIII |
OBD-miljöprovning |
Bilaga VI.B |
FN/ECE:s globala tekniska föreskrifter nr 2, kapitel 6.3. Fordon i kategori L utrustade med en förbränningsmotor med en deplacement < 50 cm3 och med en hastighet på vmax < 50 km/h ska föras in bland klass I-fordon. |
|
||||
IX |
Ljudnivåer |
Bilaga VI.D |
När FN/ECE-föreskrifterna 9, 41, 63 eller 92 ersätter de EU-krav på immaterialrättens område som fastställs i den delegerade akten om krav på miljö- och framdrivningsprestanda, ska de klassificeringsgrunder som fastställs i dessa FN/ECE-föreskrifter (bilaga 6) väljas ut med hänsyn till ljudnivåprovning av typ IX. |
|
(B) Tillämpning av provningskrav för miljöprestanda för godkännande och utökningar
|
Fordon med gnisttändningsmotorer inbegripet hybriddrift |
Fordon med kompressionständningsmotorer inbegripet hybriddrift |
Fordon med endast eldrift eller fordon framdrivna med komprimerad luft (CA) |
Vätgasbränsle-cellsfordon |
|||||||||
Enbränsle (20) |
Tvåbränsle |
Flexbränsle |
Flexbränsle |
Enbränsle |
|||||||||
Bensin (E5) (21) |
LPG |
NG/Biometan |
H2 |
Bensin (E5) |
Bensin (E5) |
Bensin (E5) |
Bensin (E5) |
NG/Biometan |
Diesel (B5) |
Diesel (B5) |
|||
LPG |
NG/Biometan |
H2 |
Etanol (E85) |
H2NG |
Biodiesel |
||||||||
Provning av typ I (19) |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja (båda bränslena) |
Ja (båda bränslena) |
Ja (båda bränslena) |
Ja (båda bränslena) |
Ja (båda bränslena) |
Ja (endast B5) |
Ja |
Nej |
Nej |
Provning av typ I (19) Partiklar, massa (endast Euro 5) (6) |
Ja |
Nej |
Nej |
Nej |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Nej |
Ja (endast B5) |
Ja |
Nej/Ja för CA |
Nej |
Provning av typ II (19), inbegripet röktäthet endast för C1 |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja (båda bränslena) |
Ja (båda bränslena) |
Ja (endast bensin) |
Ja (båda bränslena) |
Ja (NG/endast biometan) |
Ja (endast B5) |
Ja |
Nej |
Nej |
Provning av typ III (19) |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Nej |
Nej |
Provning av typ IV (19) |
Ja |
Nej |
Nej |
Nej |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Nej |
Nej |
Nej |
Nej |
Nej |
Provning av typ V (19) |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Ja (NG/endast biometan) |
Ja (endast B5) |
Ja |
Nej |
Nej |
Provning av typ VII (19) |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja (båda bränslena) |
Ja (båda bränslena) |
Ja (båda bränslena) |
Ja (båda bränslena) |
Ja (båda bränslena) |
Ja (båda bränslena) |
Ja |
Ja (endast energiför-brukning) |
Ja (endast bränsleförbrukning) |
Provning av typ VIII (19) |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Ja (endast bensin) |
Ja (NG/endast biometan) |
Ja (endast B5) |
Ja |
Nej |
Nej |
Provning av typ IX (19) |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Nej Ja för CA |
Nej |
Anmärkning: Se sista sidan av bilaga VIII för noter till bilagorna.
BILAGA VI
Gränsvärden för utsläpp av föroreningar, OBD-gränsvärden och ljudgränser för typgodkännande och produktionsöverensstämmelse
(A) Utsläppsgränsvärden för avgasrör efter kallstart
(A1) Euro 4
Fordonskategori |
Fordonsbenämning |
Framdrivningsklass |
Euro-steg |
Kolmonoxid, massa (CO) |
Totala kolväten, massa (THC) |
Kväveoxider, massa (NOx) |
Partiklar, massa (PM) |
Provningscykel |
||||||
|
|
|
|
L1 (mg/km) |
L2 (mg/km) |
L3 (mg/km) |
L4 (mg/km) |
|
||||||
L1e-A |
Motoriserad cykel |
GT/KT/Hybrid |
Euro 4 |
560 |
100 |
70 |
|
ECE R47 |
||||||
L1e-B |
Tvåhjulig moped |
GT/KT/Hybrid |
Euro 4 |
1 000 |
630 |
170 |
— |
ECE R47 |
||||||
L2e |
Trehjulig moped |
GT/KT/Hybrid |
Euro 4 |
1 900 |
730 |
170 |
— |
ECE R47 |
||||||
L3e L4e (7) L5e-A L7e-A |
|
GT/GT Hybrid, vmax < 130 km/h |
Euro 4 |
1 140 |
380 |
70 |
— |
WMTC, fas 2 |
||||||
GT/GT Hybrid, vmax ≥ 130 km/h |
Euro 4 |
1 140 |
170 |
90 |
— |
WMTC, fas 2 |
||||||||
KT/KT Hybrid |
Euro 4 |
1 000 |
100 |
300 |
80 (8) |
WMTC, fas 2 |
||||||||
L5e-B |
Nyttotrehjuling |
GT/GT Hybrid |
Euro 4 |
2 000 |
550 |
250 |
— |
ECE R40 |
||||||
KT/KT Hybrid |
Euro 4 |
1 000 |
100 |
550 |
80 (8) |
ECE R40 |
||||||||
L6e-A, L6e-B |
Lätt fyrhjuling, väg Lätt mopedbil |
GT/GT Hybrid |
Euro 4 |
1 900 |
730 |
170 |
|
ECE R47 |
||||||
KT/KT Hybrid |
Euro 4 |
1 000 |
100 |
550 |
80 (8) |
ECE R47 |
||||||||
L7e-B L7e-C |
Tung terränggående fyrhjuling Tung mopedbil |
GT/GT Hybrid |
Euro 4 |
2 000 |
550 |
250 |
— |
ECE R40 |
||||||
KT/KT Hybrid |
Euro 4 |
1 000 |
100 |
550 |
80 (8) |
ECE R40 |
(A2) Euro 5
Fordonskategori |
Fordonsbenämning |
Framdrivningsklass |
Euro-steg |
Kolmonoxid, massa (CO) |
Totala kolväten, massa (THC) |
Andra kolväten än metan, massa (NMHC) |
Kväveoxider, massa (NOx) |
Partiklar, massa (PM) |
Provningscykel |
|
|
|
|
L1 (mg/km) |
L2A (mg/km) |
L2B (mg/km) |
L3 (mg/km) |
L4 (mg/km) |
|
L1e-A |
Motoriserad cykel |
GT/KT/Hybrid |
Euro 5 |
500 |
100 |
68 |
60 |
4.5 (9) |
Rev. WMTC (10) |
L1e-B–L7e |
Alla andra fordon i kategori L |
GT/GT Hybrid |
Euro 5 |
1 000 |
100 |
68 |
60 |
4.5 (9) |
Rev. WMTC |
KT/KT Hybrid |
500 |
100 |
68 |
90 |
4,5 |
Rev. WMTC |
(B) Utsläppsgränser för omborddiagnostik
(B1) Euro 4, OBD steg I
Fordonskategori |
Fordonsbenämning |
Framdrivningsklass |
Euro-steg |
Kolmonoxid, massa (CO) |
Totala kolväten, massa (THC) |
Kväveoxider, massa (NOx) |
Provningscykel |
||||||
|
|
|
|
OT1 (mg/km) |
OT2 (mg/km) |
OT3 (mg/km) |
|
||||||
L6e-A |
|
GT, KT eller hybrid |
Euro 4 |
3 610 |
2 690 |
850 |
ECE R47 |
||||||
L3e (5) L4e (7) L5e-A L7e-A |
|
GT/GT Hybrid vmax < 130 km/h |
Euro 4 |
2 170 |
1 400 |
350 |
WMTC, fas 2 |
||||||
GT/GT Hybrid vmax ≥ 130 km/h |
2 170 |
630 |
450 |
WMTC, fas 2 |
|||||||||
KT/KT hybrid |
2 170 |
630 |
900 |
WMTC, fas 2 |
(B2) Euro 5, OBD-steg I och OBD-steg II (4)
Fordonskategori |
Fordonsbenämning |
Framdrivningsklass |
Euro-steg |
Kolmonoxid, massa (CO) |
Andra kolväten än metan, massa (NMHC) |
Kväveoxider, massa (NOx) |
Partiklar, massa (PM) |
Provningscykel |
|
|
|
|
OT1 (mg/km) |
OT2 (mg/km) |
OT3 (mg/km) |
OT4 (mg/km) |
|
L3e–L7e (6) |
Alla fordon i kategori L utom kategorierna L1e och L2e |
GT/GT Hybrid |
Euro 5 |
1 900 |
250 |
300 |
50 |
Rev. WMTC |
KT/KT hybrid |
Euro 5 |
1 900 |
320 |
540 |
50 |
Rev. WMTC |
(C) Gränser för avdunstningsutsläpp
(C1) Euro 4
Fordonskategori |
Fordonsbenämning |
Framdrivningsklass |
Euro-steg |
Massa totala kolväten (THC) (mg/provning) |
Provningscykel |
L3e L4e (7) |
Tvåhjulig motorcykel (13) med eller utan sidvagn |
GT (11) |
Euro 4 |
2 000 |
SHED |
L5e-A |
Trehjulig |
GT (11) |
Euro 4 |
||
L6e-A |
Lätt fyrhjuling, väg |
GT (11) |
Euro 4 |
||
L7e-A |
Tung fyrhjuling, väg |
GT (11) |
Euro 4 |
(C2) Euro 5
Fordonskategori (12) |
Fordonsbenämning |
Framdrivningsklass |
Euro-steg |
Genomsläpplighetsprovning (mg/m2/dag) |
Massa totala kolväten vid SHED-provning (mg/prov) |
|
|
|
|
|
Bränsletank |
Bränslerör |
Fordon |
L1e-A |
Motoriserad cykel |
GT (11) |
Euro 5 |
1 500 |
15 000 |
1 500 |
L1e-B |
Tvåhjulig moped |
Euro 5 |
1 500 |
15 000 |
1 500 |
|
L2e |
Trehjulig moped |
Euro 5 |
1 500 |
15 000 |
1 500 |
|
L3e L4e (7) |
Tvåhjulig motorcykel med och utan sidvagn |
Euro 5 |
|
|
1 500 |
|
L5e-A |
Trehjulig |
Euro 5 |
|
|
1 500 |
|
L5e-B |
Nyttotrehjuling |
Euro 5 |
1 500 |
15 000 |
1 500 |
|
L6e-A |
Lätt fyrhjuling, väg |
Euro 5 |
|
|
1 500 |
|
L6e-B |
Lätt mopedbil |
Euro 5 |
1 500 |
15 000 |
1 500 |
|
L7e-A |
Tung fyrhjuling, väg |
Euro 5 |
|
|
1 500 |
|
L7e.B |
Terränggående fyrhjuling |
Euro 5 |
1 500 |
15 000 |
1 500 |
|
L7e-C |
Tung mopedbil |
Euro 5 |
1 500 |
15 000 |
1 500 |
(D) Ljudgränser — Euro 4 och Euro 5
Fordonskategori |
Fordonsbenämning |
Euro 4 Ljudnivå (14) (dB(A)) |
Euro 4 Provningsförfarande (16) |
Euro 5 Ljudnivå(15) (dB(A)) |
Euro 5 Provningsförfarande |
L1e-A |
Motoriserad cykel |
63 (14) |
DA/FN/ECE:s föreskrifter nr 63 |
|
FN/ECE:s föreskrifter nr 63 |
L1e-B |
Tvåhjulig moped vmax ≤ 25 km/h |
66 |
|||
Tvåhjulig moped vmax ≤ 45 km/h |
71 |
||||
L2e |
Trehjulig moped |
76 |
DA/FN/ECE:s föreskrifter nr 9 |
|
FN/ECE:s föreskrifter nr 9 |
L3e |
Tvåhjulig motorcykel Slagvolym ≤ 80 cm3 |
75 |
DA/FN/ECE:s föreskrifter nr 41 |
|
FN/ECE:s föreskrifter nr 41 |
Tvåhjulig motorcykel 80 cm3 < Slagvolym ≤ 175 cm3 |
77 |
||||
Tvåhjulig motorcykel Slagvolym > 175 cm3 |
80 |
||||
L4e |
Tvåhjulig motorcykel med sidvagn |
80 |
|||
L5e-A |
Trehjulig |
80 |
DA/FN/ECE:s föreskrifter nr 9 |
|
FN/ECE:s föreskrifter nr 9 |
L5e-B |
Nyttotrehjuling |
80 |
|||
L6e-A |
Lätt fyrhjuling, väg |
80 |
DA/FN/ECE:s föreskrifter nr 63 |
|
FN/ECE:s föreskrifter nr 63 |
L6e-B |
Lätt mopedbil |
80 |
DA/FN/ECE:s föreskrifter nr 9 |
|
FN/ECE:s föreskrifter nr 9 |
L7e-A |
Tung fyrhjuling, väg |
80 |
|||
L7e-B |
Tung terränggående fyrhjuling |
80 |
|||
L7e-C |
Tung mopedbil |
80 |
Anmärkning: Se sista sidan av bilaga VIII för noter till bilagorna.
BILAGA VII
Utsläppsbegränsande anordningars hållbarhet
(A) Körsträcka för hållbarhetsprovning för fordon i kategori L
Fordonskategori |
Fordonsbenämning |
Euro 4, körsträcka för hållbarhet (km) och Euro 5, körsträcka för hållbarhet (4) (km) |
||
L1e-A |
|
5 500 |
||
L3e-AxT (x = 1, 2 eller 3) |
|
|||
L1e-B |
|
11 000 |
||
L2e |
|
|||
L3e-AxE (x = 1, 2 eller 3) |
|
|||
L6e-A |
|
|||
L7e-B |
|
|||
L3e |
|
20 000 |
||
L4e (7) |
(vmax < 130 km/h) |
|||
L5e |
|
|||
L6e-B |
|
|||
L7e-C |
|
|||
L3e |
Tvåhjulig motorcykel, även med sidvagn |
35 000 |
||
L4e (7) |
(vmax ≥ 130 km/h) |
|||
L7e-A |
Tung fyrhjuling, väg |
(B) Försämringsfaktorer (FF)
Fordonskategori |
Fordonsbenämning |
Euro 4 DF (-) DF (-) |
Euro 5 DF+(4) (-) |
||||||||||
|
|
CO |
HC |
NOx |
PM |
CO |
Tot. kolväten |
Kolväten, ej metan |
NOx |
PM(17) (4) |
|||
|
|
|
|
|
|
|
GT |
KT (18) |
GT |
KT |
GT |
KT |
KT |
L1e–L7e |
Alla |
1,3 |
1,2 |
1,2 |
1,1 |
1,3 |
1,3 |
1,1 |
1,3 |
1,1 |
1,3 |
1,1 |
1,0 |
Anmärkning: Se sista sidan av bilaga VIII för noter till bilagorna.
BILAGA VIII
Utökade krav på funktionssäkerhet
Åtgärd |
Krav |
||||||
Obligatorisk montering av avancerade bromssystem |
Undantag: Tvåhjuliga enduromotorcyklar (L3e-AxE (x = 1, 2 eller 3)) och tvåhjuliga trialmotorcyklar (L3e-AxT (x = 1, 2 eller 3) undantas från kravet på obligatorisk montering av avancerade bromssystem. |
||||||
Säker kurvtagning på belagd väg |
Fordon i kategori L ska vara konstruerade så att vart och ett av hjulen när som helst kan rotera i olika hastigheter för att möjliggöra säker kurvtagning på väg med hård beläggning. Om ett fordon är utrustat med en låsbar differential måste denna vara konstruerad så att den normalt är olåst. |
||||||
Förbättrad synlighet för fordon och förare genom automatisk inkoppling av belysning |
För förbättrad synlighet ska fordon i kategori L utrustas med följande:
|
||||||
(Bilaga II.B.3) Elsäkerhet |
Fordon i kategori L, med avseende på elektrisk framdrivningsanordning, försedda med en eller flera elektriskt drivna framdrivningsmotorer som inte är permanent anslutna till elnätet, samt högspänningskomponenter och -system i sådana fordon som är elektriskt anslutna till den elektriska framdrivningens högspänningskrets, ska konstrueras så att alla eventuella elsäkerhetsrisker undviks, genom tillämpning av relevanta krav i FN/ECE-föreskrifterna nr 100 och ISO 13063. |
||||||
(Bilaga II.B.4) Krav på tillverkarens förklaring rörande uthållighetsprovning av funktionssäkerhetskritiska system, delar och utrustning |
Fordonstillverkaren ska förklara att fordon som tillverkats i överensstämmelse med artikel 22.2 ska tåla normal användning som åtminstone omfattar den körsträcka som anges nedan, under fem år efter den första registreringen. Körsträckan ska vara 1,5 gånger den sträcka som avses i bilaga VII direkt relaterad till den berörda fordonskategorin och det utsläppssteg (dvs. euronivå) enligt vilket fordonen ska typgodkännas; den fastställda sträckan ska dock inte överstiga 60 000 km för någon fordonskategori. |
||||||
(Bilaga II.B.5) Krav på främre och bakre skydd |
Fordon i kategori L ska med avseende på främre och bakre skyddsstrukturer konstrueras så att man undviker utåtriktade spetsar, eller skarpa kanter eller utskjutande delar som utsatta vägtrafikanter kan fastna i eller som avsevärt ökar allvarlighetsgraden och risken för kroppsskador på sådana trafikanter vid en kollision. Detta gäller för både den främre och bakre fordonsstrukturen. |
||||||
(Bilaga II.B.10) Säkerhetsbälten och förankring av säkerhetsbälten |
Obligatoriska krav avseende säkerhetsbälten och förankring av säkerhetsbälten på fordon i kategorierna L2e, L5e, L6e och L7e som är utrustade med karosseri. |
||||||
(Bilaga II.B.15) Krav rörande skydd av förare och passagerare, inklusive inredning, nackstöd och fordonsdörrar |
Fordon i kategorierna L2e, L5e, L6e och L7e som är utrustade med karosseri ska konstrueras så att man undviker utåtriktade spetsar eller skarpa kanter eller utskjutande delar som sannolikt skulle öka allvarlighetsgraden hos skador på föraren och passagerarna. Fordon utrustade med dörrar ska konstrueras så att dessa dörrar med säkerhet utrustas med relevanta lås och gångjärn. |
||||||
(Bilaga II.B.17) Krav rörande fordonets strukturella integritet |
Fordonstillverkaren ska förklara att denne i fall av återkallande till följd av allvarlig säkerhetsrisk, omedelbart kommer att tillhandahålla godkännandemyndigheten och kommissionen, på begäran, särskilda analyser av fordonets struktur, komponenter och/eller delar med hjälp av tekniska kalkyler, virtuella provningsmetoder och/eller strukturprovning. Typgodkännande av fordonet ska inte beviljas om det finns skäl att tvivla på att tillverkaren skulle kunna tillhandahålla en sådan analys. |
Anmärkning: Se sista sidan av bilaga VIII för noter till bilagorna.
Noter till bilagorna I–VIII
(1)
Effektgränserna i bilaga I utgår från högsta kontinuerliga märkeffekt för fordon med eldrift och högsta nettomotoreffekt för fordon som drivs med en förbränningsmotor. Fordonets vikt anses vara lika med dess vikt i körklart skick.
(2)
Underindelningen av fordon i kategori L3e efter huruvida det har en konstruktiv hastighet på mindre än eller lika med 130 km/h eller mer än 130 km/h saknar samband med underindelningen av fordonet efter effektklass L3e-A1 (även om det är osannolikt att fordonet uppnår 130 km/h), L3e-A2 eller L3e-A3.
(3)
”X” betyder att denna förordning fastställer obligatoriska krav med avseende på berört ämne och berörd kategori. De detaljerade kraven fastställs i de artiklar och handlingar som det hänvisas till i denna tabell.”IF” betyder ”om monterat”. Om det system, den komponent eller den separata tekniska enhet som avses i tabellen monteras på fordonet för att detta är obligatoriskt endast för vissa av de fordon som ingår i denna kategori, ska systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten uppfylla de krav som fastställs i de delegerade akterna och genomförandeakterna. På samma sätt ska systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten uppfylla de krav som fastställs i de delegerade akterna och genomförandeakterna om fordonstillverkaren frivilligt väljer att utrusta fordonet med detta system, denna komponent eller denna separata tekniska enhet.
Om ett fält i tabellen är tomt betyder det att förordningen inte fastställer krav avseende det berörda ämnet och den berörda kategorin.
(4)
Se artikel 23.4 och 23.5.
(5)
Om hybridmotorn/erna är försedd(a) med stopp-start-funktion, ska tillverkaren se till att förbränningsmotorn körs på tomgång och vid ett förhöjt tomgångsvarvtal. Fordonet måste kunna köras i friaccelerationsprovning om framdrivningen inbegriper en motor med kompressionständning.
(6)
Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/40/EG av den 6 maj 2009 om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (EUT L 141, 6.6.2009, s. 12).
(7)
Bara den tvåhjuliga grundmotorcykel som sidvagnen är monterad på behöver uppfylla tillämpliga utsläppskrav.
(8)
Endast motorer med kompressionständning, även vid hybriddrift om konstruktionen exempelvis inbegriper en motor med kompressionständning.
(9)
Endast tillämpligt på bensinmotorer med direktinsprutning.
(10)
I miljökonsekvensundersökningen enligt artikel 23.4 och 23.5 ska man också rapportera om huruvida det är genomförbart även för andra fordon i kategori L än L3e, L5e-A och L7e-A att utsläppsprovning görs enligt den reviderade WMTC.
(11)
Gnisttändningsmotorer som drivs med bensin, bensinblandningar eller etanol.
(12)
Kostnadseffektiviteten i begränsningar av avdunstningsutsläpp kommer att bedömas i den miljökonsekvensundersökning som kommissionen som avses i artikel 23.4 och 23.5 ska låta utföra. En eventuell kostnadseffektiv provning av bränsletankars och bränsleledningars genomsläpplighet kommer att bedömas i undersökningen som alternativ till SHED-provningen för de underkategorier av fordon som ännu inte omfattas av provning med avseende på avdunstningsutsläpp (se artikel 23.4 och 23.5).
(13)
vmax ≥ 130 km/h.
(14)
Till dess att unionen ansluter sig till FN/ECE:s föreskrifter nr 9, 41, 63 och 92 och antar dessa föreskrifter i FN/ECE WP29 och i unionen, inbegripet därtill hörande likvärdiga ljudgränser för Euro 4 (t.ex. enligt bilaga 6 till FN/ECE-föreskrifterna nr 41 för motorcyklar i kategori L3e och L4e), ska fordon i kategori L uppfylla gränserna i bilaga VI.D. När unionen antagit FN/ECE-föreskrifterna 9, 41, 63 och 92 blir dessa obligatoriska, inbegripet ljudgränser som är likvärdiga med dem i bilaga VI.D, och ersätter provningsförfarandena i den delegerade akten om krav på miljö- och framdrivningsprestanda.
(15)
De ännu inte fastställda Euro 5-ljudgränserna är avsedda att ändras i en separat akt som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarande som föreskrivs i artikel 294 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
(16)
En delegerad akt som antas i enlighet med denna förordning innehåller förfaranden för ljudprovning, och kommer att ersättas av FN/ECE:s föreskrifter 9, 41, 63 och 92.
(17)
Endast för gnisttändningsmotorer med direktinsprutning samt kompressionständningsmotorer.
(18)
Gäller även hybridfordon.
(19)
Se bilaga V för beskrivning av provningstyp, hänvisningar till gränsvärden och provningsförfaranden för provning av typ I–IX.
(20)
För fordon med eldrift eller hybriddrift, endast ljudkrav för tysta fordon.
(21)
För tillämpningsdatum för de utökade säkerhetskraven, se bilaga IV.
(22)
Fordon i kategori L4e (motorcyklar med sidvagn) är undantagna från kraven a och b vad avser obligatorisk montering av avancerade bromssystem.
(23)
För att en förbränningsmotor ska kunna startas får belysningssystemet stängas av när motorn dras igång under en sammanhängande period av högst 10 s.
BILAGA IX
Jämförelsetabell
(som avses i artikel 81)
Direktiv 2002/24/EG |
Denna förordning |
Artikel 1.1 första stycket |
Artikel 2.1 |
Artikel 1.1 andra stycket |
Artikel 2.2 |
Artikel 1.1 tredje stycket e |
Artikel 1.1 andra stycket |
Artikel 1.2 och 1.3 |
Artiklarna 2.1 och 4, bilaga I |
Artikel 2 |
Artikel 3 |
Artikel 3 |
Artiklarna 26 och 27 |
Artikel 4.1 |
Artiklarna 29.1, 29.2 och 18 |
Artikel 4.2 |
Artiklarna 29.1 och 33 |
Artikel 4.3 |
Artikel 33.3 |
Artikel 4.4 |
— |
Artikel 4.5 |
Artikel 33.1 och 33.3 |
Artikel 4.6 |
Artikel 29.3 |
Artikel 5.1 |
Artiklarna 29.10 och 30.3 |
Artikel 5.2 |
Artikel 29.10 |
Artikel 5.3 |
Artikel 29.4 |
Artikel 6.1 |
Artikel 29.5 |
Artikel 6.2 första stycket |
Artikel 29.7 |
Artikel 6.2 andra stycket |
Artikel 29.8 |
Artikel 7.1 första stycket |
Artikel 38.1 |
Artikel 7.1 andra stycket |
Artikel 38.2 |
Artikel 7.2 |
— |
Artikel 7.3 |
Artikel 56.2 |
Artikel 7.4 |
Artikel 39.2 |
Artikel 7.5 |
Artikel 56.2 första stycket |
Artikel 7.6 |
Artikel 56.2 andra stycket |
Artikel 8.1 |
Artikel 39.1 |
Artikel 8.2 |
Artikel 39.2 |
Artikel 9.1 |
Artiklarna 9 och 37.4 |
Artikel 9.2 |
Artikel 34.1 |
Artikel 9.3 |
Artikel 34.1 och 34.3 |
Artikel 9.4 |
Artiklarna 35 och 36 |
Artikel 9.5 |
Artikel 37.4 |
Artikel 10.1 |
Artikel 49.1 |
Artikel 10.2 |
Artikel 49.3 |
Artikel 10.3 |
Artikel 49.6 |
Artikel 10.4 |
Artikel 49.7 |
Artikel 11 |
— |
Artikel 12 |
Artikel 48 |
Artikel 13 |
— |
Artikel 14.1 a |
Artikel 6.1 |
Artikel 14.1 b i |
Artiklarna 67.1 och 64 |
Artikel 14.1 b ii |
— |
Artikel 14.2 första stycket |
— |
Artikel 14.2 andra stycket |
Artikel 63.3 |
Artikel 15.1 och 15.2 |
Artikel 6.2 och 6.3 |
Artikel 15.3 första stycket led a i |
Artikel 42 |
Artikel 15.3 första stycket led a ii |
Artikel 2.2 e |
Artikel 15.3 andra stycket |
— |
Artikel 15.3 b |
— |
Artikel 15.4 |
— |
Artikel 16.1 och 16.2 |
Artikel 44 |
Artikel 16.3 |
Artikel 40 |
Artikel 17 |
Artiklarna 72, 74 och 75 |
Artikel 18.1 |
Artikel 73.1 |
Artikel 18.2 |
Artikel 73.2 |
Artikel 19 |
— |
Artikel 20 |
— |
Artikel 21 |
Artikel 77.1 |
Artikel 22 |
— |
Artikel 23 |
— |
Artikel 24 |
— |
II Icke-lagstiftningsakter
BESLUT
2.3.2013 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 60/129 |
EUROPEISKA RÅDETS BESLUT
av den 11 maj 2012
om behandling vid en konferens mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den ändring av fördragen som föreslagits av den irländska regeringen i form av ett protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget, vilket ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och om att inte sammankalla ett konvent
(2013/106/EU)
EUROPEISKA RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 48.3,
med beaktande av det förslag om ändring av fördragen som den irländska regeringen den 20 juli 2011 förelade rådet och som rådet den 12 oktober 2011 översände till Europeiska rådet,
med beaktande av att Europaparlamentet har gett sitt godkännande till att ett konvent inte sammankallas (1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),
efter tillställande av förslaget till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande (3), och
av följande skäl:
(1) |
Den 18–19 juni 2009 antog stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet, ett beslut om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget och förklarade att de vid tidpunkten för ingåendet av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll, som i enlighet med deras respektive konstitutionella krav ska fogas till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
(2) |
Den 20 juli 2011 översände den irländska regeringen, i enlighet med artikel 48.2 första meningen i EU-fördraget, ett förslag till ändring av fördragen i form av ett protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget. |
(3) |
Den 12 oktober 2011 översände rådet, i enlighet med artikel 48.2 tredje meningen i EU-fördraget, den irländska regeringens förslag till Europeiska rådet. Förslaget tillställdes också de nationella parlamenten. |
(4) |
Vid sitt möte den 23 oktober 2011 beslutade Europeiska rådet, i enlighet med artikel 48.3 första stycket i EU-fördraget, att höra Europaparlamentet och kommissionen om de föreslagna ändringarna. Det beslutade också, i enlighet med artikel 48.3 andra stycket i EU-fördraget, att begära Europaparlamentets godkännande att inte sammankalla ett konvent, eftersom det inte ansåg att de föreslagna ändringarnas omfattning motiverade sammankallande av ett sådant konvent. |
(5) |
Den 18 april 2012 tillstyrkte Europaparlamentet de föreslagna ändringarna. Det gav också sitt godkännande till att inte sammankalla ett konvent, eftersom de föreslagna ändringarnas omfattning inte motiverar detta. Den 4 maj 2012 tillstyrkte kommissionen de föreslagna ändringarna. |
(6) |
Det är därför lämpligt att Europeiska rådet, i enlighet med artikel 48.3 andra stycket i EU-fördraget, beslutar att en konferens mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar ska behandla de av den irländska regeringen föreslagna ändringarna, fastställer konferensens mandat och beslutar att inte sammankalla ett konvent. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Europeiska rådet beslutar härmed att en konferens mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar ska behandla de ändringar som har föreslagits av den irländska regeringen i form av ett protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget, vilket ska utgöra bilaga till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i den ordalydelse som åtföljer detta beslut, vilka kommer att utgöra mandatet för nämnda konferens. Med anledning av de föreslagna ändringarnas omfattning ska ett konvent enligt artikel 48.3 i fördraget om Europeiska unionen inte sammankallas.
Artikel 2
Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
Utfärdat i Bryssel den 11 maj 2012.
På Europeiska rådets vägnar
H. VAN ROMPUY
Ordförande
(1) Godkännande av den 18 april 2012 (ännu ej offentliggjort i EUT).
(2) Yttrande av den 18 april 2012 (ännu ej offentliggjort i EUT).
(3) Yttrande av den 4 maj 2012 (ännu ej offentliggjort i EUT).
PROTOKOLL
om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget
KONUNGARIKET BELGIEN,
REPUBLIKEN BULGARIEN,
REPUBLIKEN TJECKIEN,
KONUNGARIKET DANMARK,
FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,
REPUBLIKEN ESTLAND,
IRLAND,
REPUBLIKEN GREKLAND,
KONUNGARIKET SPANIEN,
REPUBLIKEN FRANKRIKE,
REPUBLIKEN ITALIEN,
REPUBLIKEN CYPERN,
REPUBLIKEN LETTLAND,
REPUBLIKEN LITAUEN,
STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,
UNGERN,
MALTA,
KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,
REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,
REPUBLIKEN POLEN,
REPUBLIKEN PORTUGAL,
RUMÄNIEN,
REPUBLIKEN SLOVENIEN,
REPUBLIKEN SLOVAKIEN,
REPUBLIKEN FINLAND,
KONUNGARIKET SVERIGE,
FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,
nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,
SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,
SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,
HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:
AVDELNING I
RÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNING
Artikel 1
Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.
AVDELNING II
SKATTER
Artikel 2
Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.
AVDELNING III
SÄKERHET OCH FÖRSVAR
Artikel 3
Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.
Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.
Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.
Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.
Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.
Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.
Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.
Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.
I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.
Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.
Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.
AVDELNING IV
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 4
Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.
Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.
Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.
Artikel 5
Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.
När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.
TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.
Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.
Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.
V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.
Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.
Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.
Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.
Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.
Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.
Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.
Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.
Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.
Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.
Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.
Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.
Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.
Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.
V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.
V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.
Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.
Voor het Koninkrijk België
Pour le Royaume de Belgique
Für das Königreich Belgien
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
За Република България
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Za Českou republiku
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
For Kongeriget Danmark
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Für die Bundesrepublik Deutschland
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Eesti Vabariigi nimel
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Thar cheann Na hÉireann
For Ireland
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Για την Ελληνική Δημοκρατία
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Por el Reino de España
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Pour la République française
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Per la Repubblica italiana
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Για την Κυπριακή Δημοκρατία
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Latvijas Republikas vārdā –
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Lietuvos Respublikos vardu
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Magyarország részéről
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Għal Malta
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Für die Republik Österreich
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Pela República Portuguesa
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Pentru România
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Za Republiko Slovenijo
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Za Slovenskú republiku
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Suomen tasavallan puolesta
För Republiken Finland
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
För Konungariket Sverige
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
L0602013SV12910120120613SV0003.000113111399Protokollom det irländska folkets oro rörande LissabonfördragetKONUNGARIKET BELGIEN,REPUBLIKEN BULGARIEN,REPUBLIKEN TJECKIEN,KONUNGARIKET DANMARK,FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,REPUBLIKEN ESTLAND,IRLAND,REPUBLIKEN GREKLAND,KONUNGARIKET SPANIEN,REPUBLIKEN FRANKRIKE,REPUBLIKEN ITALIEN,REPUBLIKEN CYPERN,REPUBLIKEN LETTLAND,REPUBLIKEN LITAUEN,STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,UNGERN,MALTA,KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,REPUBLIKEN POLEN,REPUBLIKEN PORTUGAL,RUMÄNIEN,REPUBLIKEN SLOVENIEN,REPUBLIKEN SLOVAKIEN,REPUBLIKEN FINLAND,KONUNGARIKET SVERIGE,FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget,SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 18–19 juni 2009, att de vid tidpunkten för ingående av nästa anslutningsfördrag skulle fastställa bestämmelserna i det beslutet i ett protokoll som, i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,SOM NOTERAR de höga fördragsslutande parternas undertecknande av fördraget mellan de höga fördragsslutande parterna och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:AVDELNING IRÄTT TILL LIV, FAMILJ OCH UTBILDNINGArtikel 1Ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i Irlands författning.AVDELNING IISKATTERArtikel 2Bestämmelserna i Lissabonfördraget innebär inte, för någon av medlemsstaterna, någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av Europeiska unionens befogenheter när det gäller beskattning.AVDELNING IIISÄKERHET OCH FÖRSVARArtikel 3Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga.Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive Irlands, och inte heller de enskilda medlemsstaternas förpliktelser.Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte Irlands traditionella politik av militär neutralitet.Det kommer att ankomma på medlemsstaterna – inklusive Irland, i en anda av solidaritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet – att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska tillhandahållas en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium.Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av Europeiska rådet. Det skulle bli en fråga för medlemsstaterna, inklusive Irland, att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om huruvida ett gemensamt försvar ska antas eller inte.Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik ifråga om säkerhet och försvar.Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån.I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé eller uttagning till någon form av militärtjänst.Lissabonfördraget påverkar inte Irlands eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet.Det kommer att vara en fråga för Irland eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om huruvida de ska delta i någon militär operation eller inte.AVDELNING IVSLUTBESTÄMMELSERArtikel 4Detta protokoll ska förbli öppet för undertecknande av de höga fördragsslutande parterna till och med den 30 juni 2012.Detta protokoll ska ratificeras av de höga fördragsslutande parterna, och av Republiken Kroatien om detta protokoll ännu inte har trätt i kraft den dag då Republiken Kroatien ansluter sig till Europeiska unionen, i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Republiken Italiens regering.Detta protokoll träder om möjligt i kraft den 30 juni 2013, förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats eller, om så inte är fallet, den första dagen i den månad som följer efter det att den sista medlemsstatens ratifikationsinstrument har deponerats.Artikel 5Detta protokoll, upprättat i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, ska deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.När Republiken Kroatien har blivit bunden av detta protokoll i enlighet med artikel 2 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning, ska den kroatiska versionen av detta protokoll, som är lika giltig i förhållande till de texter som avses i första stycket, också deponeras i arkiven hos Republiken Italiens regering, som ska överlämna en bestyrkt kopia till var och en av de övriga medlemsstaternas regeringar.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich BelgienDeze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република БългарияZa Českou republikuFor Kongeriget DanmarkFür die Bundesrepublik DeutschlandEesti Vabariigi nimelThar cheann Na hÉireannFor IrelandΓια την Ελληνική ΔημοκρατίαPor el Reino de EspañaPour la République françaisePer la Repubblica italianaΓια την Κυπριακή ΔημοκρατίαLatvijas Republikas vārdā –Lietuvos Respublikos varduPour le Grand-Duché de LuxembourgMagyarország részérőlGħal MaltaVoor het Koninkrijk der NederlandenFür die Republik ÖsterreichW imieniu Rzeczypospolitej PolskiejPela República PortuguesaPentru RomâniaZa Republiko SlovenijoZa Slovenskú republikuSuomen tasavallan puolestaFör Republiken FinlandFör Konungariket SverigeFor the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
Rättelser
2.3.2013 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 60/140 |
Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 650/2012 av den 4 juli 2012 om behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt godkännande och verkställighet av officiella handlingar i samband med arv och om inrättandet av ett europeiskt arvsintyg
( Europeiska unionens officiella tidning L 201 av den 27 juli 2012 )
På sidan 132 artikel 78.1 ska det
i stället för:
”1. Senast den 16 januari 2014 ska medlemsstaterna meddela kommissionen”,
vara:
”1. Senast den 16 november 2014 ska medlemsstaterna meddela kommissionen”.