ISSN 1725-2628 |
||
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94 |
|
![]() |
||
Svensk utgåva |
Lagstiftning |
50 årgången |
|
|
II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
|
|
|
BESLUT |
|
|
|
Rådet |
|
|
|
2007/210/EG |
|
|
* |
||
Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Malaysias regering om vissa luftfartsaspekter |
|||
|
|
Kommissionen |
|
|
|
2007/211/EG |
|
|
* |
Kommissionens beslut av den 27 mars 2007 om fördelning av de mängder kontrollerade ämnen som tillåts för viktiga användningsområden inom gemenskapen under 2007 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 [delgivet med nr K(2007) 1285] ( 1 ) |
|
|
|
2007/212/EG |
|
|
* |
||
|
|
2007/213/EG |
|
|
* |
Kommissionens beslut av den 2 april 2007 om ändring av beslut 2007/31/EG om övergångsbestämmelser när det gäller avsändande från Bulgarien till andra medlemsstater av vissa produkter inom kött- och mjölksektorn som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 [delgivet med nr K(2007) 1443] ( 1 ) |
|
|
|
2007/214/EG |
|
|
* |
||
|
|
AVTAL |
|
|
|
Rådet |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
Rättelser |
|
|
* |
|
|
|
(1) Text av betydelse för EES. |
SV |
De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid. Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras
FÖRORDNINGAR
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/1 |
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 374/2007
av den 3 april 2007
om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och
av följande skäl:
(1) |
I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
(2) |
Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den 4 april 2007.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 3 april 2007.
På kommissionens vägnar
Jean-Luc DEMARTY
Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling
(1) EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).
BILAGA
till kommissionens förordning av den 3 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
(EUR/100 kg) |
||
KN-nr |
Kod för tredjeland (1) |
Schablonvärde vid import |
0702 00 00 |
IL |
200,3 |
MA |
114,5 |
|
SN |
320,6 |
|
TN |
135,4 |
|
TR |
168,0 |
|
ZZ |
187,8 |
|
0707 00 05 |
JO |
171,8 |
MA |
108,8 |
|
TR |
152,1 |
|
ZZ |
144,2 |
|
0709 90 70 |
MA |
71,3 |
TR |
112,1 |
|
ZZ |
91,7 |
|
0709 90 80 |
EG |
242,2 |
IL |
80,8 |
|
ZZ |
161,5 |
|
0805 10 20 |
CU |
39,6 |
EG |
46,9 |
|
IL |
69,4 |
|
MA |
46,6 |
|
TN |
54,2 |
|
TR |
45,1 |
|
ZZ |
50,3 |
|
0805 50 10 |
IL |
60,7 |
TR |
39,3 |
|
ZZ |
50,0 |
|
0808 10 80 |
AR |
83,4 |
BR |
76,2 |
|
CA |
101,7 |
|
CL |
87,5 |
|
CN |
96,9 |
|
NZ |
127,7 |
|
US |
121,7 |
|
UY |
75,4 |
|
ZA |
91,5 |
|
ZZ |
95,8 |
|
0808 20 50 |
AR |
79,4 |
CL |
110,0 |
|
CN |
54,2 |
|
UY |
68,0 |
|
ZA |
82,5 |
|
ZZ |
78,8 |
(1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/3 |
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 375/2007
av den 30 mars 2007
om ändring av förordning (EG) nr 1702/2003 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och utrustningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (1), särskilt artiklarna 5 och 6, och
av följande skäl:
(1) |
För alla luftfartyg som omfattas av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1592/2002 måste ett luftvärdighetsbevis eller flygtillstånd utfärdas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1702/2003 av den 24 september 2003 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och utrustningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer (2) före den 28 mars 2007. Utan ett sådant bevis eller flygtillstånd får gemenskapsoperatörer inte längre använda luftfartygen inom medlemsstaternas territorium. |
(2) |
Enligt artikel 2.3 c i kommissionens förordning (EG) nr 1702/2003 skall Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad ”byrån”) före den 28 mars 2007 fastställa den godkända konstruktion som är nödvändig för att luftvärdighetsbevis eller flygtillstånd skall kunna utfärdas för luftfartyg som är registrerade i medlemsstaterna, men som inte uppfyller kraven i artikel 2.3 a i samma förordning. Byrån har för många luftfartsprodukter inte kunnat göra detta fastställande inom tidsfristen eftersom den inte har fått in de nödvändiga ansökningarna från konstruktörerna. |
(3) |
Luftvärdighetsbevis bör inte utfärdas förrän byrån har kunnat godkänna konstruktionen efter en teknisk utvärdering av produkten, men begränsade luftvärdighetsbevis bör kunna utfärdas för en begränsad tid, för att luftfartygen skall kunna fortsätta sin verksamhet och för att byrån skall kunna granska konstruktionen. |
(4) |
Byrån hade inte tillräcklig tid att anta särskilda specifikationer för luftvärdighet före den 28 mars 2007. Det är dock möjligt att fastställa en godkänd konstruktion på grundval av en konstruktion som godkänts av konstruktionsstaten, vilket gjordes för de flesta luftfartyg för vilka medlemsstaterna hade utfärdat ett typcertifikat före den 28 september 2003. |
(5) |
Sådan fastställelse bör endast göras för luftfartyg för vilka medlemsstaterna har utfärdat luftvärdighetsbevis, vilket utesluter begränsade luftvärdighetsbevis och flygtillstånd, för att se till att luftfartygen åtminstone uppfyller säkerhetskraven i bilaga 8 till konventionen angående internationell civil luftfart. |
(6) |
För att minimera säkerhetsriskerna och begränsa snedvridningen av konkurrensen bör den planerade åtgärden endast gälla luftfartyg för vilka en medlemsstat har utfärdat luftvärdighetsbevis och som var registrerade i den medlemsstaten vid den tidpunkt då förordning (EG) nr 1702/2003 blev gällande i den medlemsstaten (3). Ägarna till dessa luftfartyg kände vid registreringstillfället inte till risken för att luftfartyget inte skulle få fortsätta sin verksamhet efter den 28 mars 2007. Ägare till luftfartyg som registrerades i en medlemsstat efter den dag då förordning (EG) nr 1702/2003 blev gällande i den medlemsstaten kände däremot vid registreringstillfället till att sådana luftfartyg inte skulle få fortsätta sin verksamhet efter den 28 mars 2007 om inte byrån kunde godkänna luftfartygens konstruktion till dess. |
(7) |
Det anses nödvändigt att se till att endast sådana luftfartyg kommer i fråga för vilka konstruktionsstatens representativa myndighet genom en överenskommelse i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1592/2002 går med på att hjälpa byrån att säkerställa den kontinuerliga tillsynen över den på så sätt fastställda konstruktionen. |
(8) |
Den planerade åtgärden bör vara tillfällig för att minska riskerna i samband med byråns begränsade tekniska kunskaper när det gäller konstruktionen av de berörda produkterna. Det är också nödvändigt att ge konstruktörerna ett incitament att hjälpa byrån med att fastställa den nödvändiga godkända konstruktionen, så att deras luftfartyg integreras till fullo i gemenskapens system. Tilllämpningen av olika regelverk för luftfartyg som bedriver samma typ av verksamhet väcker dessutom frågor om illojal konkurrens på den inre marknaden och kan inte fortsätta i all evighet. Därför bör åtgärden endast vara giltig i tolv månader och kunna förlängas med högst 18 månader, förutsatt att ett certifieringsförfarande har satts igång och kan avslutas under den tiden. |
(9) |
Artikel 2.3 a i förordning (EG) nr 1702/2003 avser endast luftfartyg för vilka ett typcertifikat har utfärdats. För ett antal luftfartyg som bör omfattas av den tillämpning av äldre bestämmelser som anges i den artikeln har något typcertifikat aldrig utfärdats eftersom sådana dokument inte krävdes enligt de ICAO-normer som tillämpades då luftfartygen konstruerades och certifierades. Det behöver därför klargöras att luftvärdighetsbevis även i fortsättningen kan utfärdas för sådana luftfartyg. |
(10) |
Förordning (EG) nr 1702/2003 bör ändras för att undvika missförstånd och otydlighet när det gäller rättsläget avseende punkterna 21A.173 b.2 och 21A.184 i bilagan till den förordningen, där det hänvisas till ”särskilda certifieringsspecifikationer” i stället för ”särskilda specifikationer för luftvärdighet” enligt artiklarna 5.3 b och 15.1 b i förordning (EG) nr 1592/2002. |
(11) |
Med avvikelse från reglerna om utfärdande av luftvärdighetsbevis, kan det enligt artikel 5.3 a i förordning (EG) nr 1592/2002 utfärdas flygtillstånd. Ett sådant tillstånd utfärdas i allmänhet när ett luftvärdighetsbevis tillfälligt är ogiltigt, till exempel till följd av skada, eller när ett luftvärdighetsbevis inte kan utfärdas, till exempel om luftfartyget inte uppfyller grundläggande luftvärdighetskrav eller när det ännu inte har bevisats att sådana krav är uppfyllda, men luftfartyget trots allt kan genomföra en säker flygning. |
(12) |
Efter det att övergångsperioden för flygtillstånd har löpt ut är det nödvändigt att anta gemensamma krav och administrativa förfaranden för utfärdandet av sådana tillstånd som innehåller alla de villkor som krävs för att minska riskerna för avvikelser från de grundläggande kraven och därmed garanterar att alla medlemsstater erkänner flygtillstånden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1592/2002. |
(13) |
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning grundar sig på yttrandena från byrån (4) i enlighet med artiklarna 12.2 b och 14.1 i förordning (EG) nr 1592/2002. |
(14) |
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 54.3 i förordning (EG) nr 1592/2002. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EG) nr 1702/2003 skall ändras på följande sätt:
1. |
Artikel 2 skall ersättas med följande: ”Artikel 2 Certifiering av produkter, delar och utrustningar 1. Certifikat skall utfärdas för produkter, delar och utrustningar på det sätt som anges i Del 21. 2. Genom undantag från punkt 1 skall luftfartyg, inklusive varje installerad produkt, del och utrustning, som inte är registrerade i en medlemsstat undantas från bestämmelserna i kapitel H och I i Del 21. De skall också undantas från bestämmelserna i kapitel P i Del 21, utom när en medlemsstat föreskriver identifikationsmärkning. 3. När det i bilagan (Del 21) hänvisas till att tillämpa eller uppfylla bestämmelserna i bilaga I (Del M) till kommissionens förordning (EG) nr 2042/2003 och en medlemsstat har valt att i enlighet med artikel 7.3 a och b i den förordningen inte tillämpa den delen förrän den 28 september 2008, skall istället de relevanta nationella reglerna tillämpas fram till dess. Artikel 2a Fortsatt giltighet för typcertifikat och tillhörande luftvärdighetsbevis 1. För produkter som har ett typcertifikat, eller ett dokument som tillåter utfärdande av ett luftvärdighetsbevis, utfärdat före den 28 september 2003 av en medlemsstat, skall följande bestämmelser tillämpas:
2. För produkter för vilka ett typcertifieringsförfarande pågick genom JAA eller en medlemsstat den 28 september 2003 gäller följande:
3. För produkter som har ett nationellt typcertifikat, eller motsvarande, och för vilka det av en medlemsstat utförda godkännandeförfarandet för en ändring inte avslutats då typcertifikatet måste vara fastställt i enlighet med denna förordning gäller följande:
4. För produkter som har ett nationellt typcertifikat, eller motsvarande, och för vilka godkännandeförfarandet för underlag för en större reparation pågår i en medlemsstat men ännu inte avslutats då typcertifikatet måste vara fastställt i enlighet med denna förordning, skall upptäckt av brister i överensstämmelse som görs i enlighet med JAA:s eller en medlemsstats förfaranden anses ha gjorts av byrån med syfte att uppfylla 21A.433 a i Del 21. 5. Ett luftvärdighetsbevis som utfärdats av en medlemsstat och som intygar överensstämmelse med ett typcertifikat fastställt i enlighet med punkt 1 skall anses uppfylla villkoren i denna förordning. Artikel 2b Fortsatt giltighet för kompletterande typcertifikat 1. För kompletterande typcertifikat som utfärdats av en medlemsstat i enlighet med JAA-förfaranden eller tillämpliga nationella förfaranden och för ändringar av produkter, föreslagna av andra personer än innehavaren av produktens typcertifikat och som godkänts av en medlemsstat enligt tilllämpliga nationella förfaranden och när det kompletterande typcertifikatet eller ändringen ägde giltighet den 28 september 2003, skall det kompletterande typcertifikatet eller ändringen anses ha utfärdats i enlighet med denna förordning. 2. För kompletterande typcertifikat för vilka ett certifieringsförfarande pågick i en medlemsstat den 28 september 2003 i enlighet med tillämpliga JAA-förfaranden för kompletterande typcertifikat och för större ändringar av produkter, föreslagna av andra personer än innehavaren av typcertifikatet till den produkt för vilken ett certifieringsförfarande pågick i en medlemsstat den 28 september 2003 enligt tillämpliga nationella förfaranden gäller följande:
Artikel 2c Fortsatt drift av vissa luftfartyg som är registrerade i medlemsstaterna 1. För ett luftfartyg som inte kan anses ha ett typcertifikat som utfärdats i enlighet med artikel 2a.1 a i denna förordning och för vilket ett luftvärdighetsbevis har utfärdats av en medlemsstat innan förordning (EG) nr 1702/2003 började gälla i den medlemsstaten (5) och som var registrerat i den staten den dagen och fortfarande registrerat i en medlemsstat den 28 mars 2007 skall en kombination av följande anses utgöra de tillämpliga särskilda specifikationer för luftvärdighet som utfärdats i enlighet med denna förordning:
2. De särskilda specifikationerna för luftvärdighet skall tillåta att den typ av verksamhet som det berörda luftfartyget fick bedriva den 28 mars 2007 fortsätter och skall gälla till och med den 28 mars 2008, såvida de inte före den dagen ersätts av ett konstruktions- och miljögodkännande som utfärdats av byrån i enlighet med denna förordning. När överensstämmelsen med specifikationerna intygas skall medlemsstater utfärda begränsade luftvärdighetsbevis för det berörda luftfartyget enligt kapitel H i Del 21. 3. Kommissionen får förlänga den giltighetstid som avses i punkt 2 med högst 18 månader för luftfartyg av en viss typ, förutsatt att ett certifieringsförfarande för den typen av luftfartyg har inletts av byrån före den 28 mars 2008 och att byrån fastslår att ett sådant förfarande kan avslutas inom den förlängda giltighetstiden. I så fall skall byrån informera kommissionen om sitt beslut. Artikel 2d Fortsatt giltighet för certifikat avseende delar och utrustningar 1. Godkännande av delar och utrustningar som utfärdats av en medlemsstat och som var giltiga den 28 september 2003 skall anses ha utfärdats i enlighet med denna förordning. 2. För delar och utrustningar för vilka ett godkännande- eller tillståndsförfarande pågick i en medlemsstat den 28 september 2003 gäller följande:
Artikel 2e Flygtillstånd De villkor som fastställdes av medlemsstaterna före den 28 mars 2007 när det gäller flygtillstånd eller andra luftvärdighetsbevis som har utfärdats för luftfartyg för vilka det inte har utfärdats något luftvärdighetsbevis eller begränsat luftvärdighetsbevis enligt denna förordning skall anses vara fastställda i enlighet med denna förordning, såvida inte byrån före den 28 mars 2008 fastställer att sådana villkor inte tillgodoser en säkerhetsnivå som är likvärdig med den som krävs i förordning (EG) nr 1592/2002 eller i denna förordning. Flygtillstånd eller annat luftvärdighetsbevis som har utfärdats av medlemsstaterna före den 28 mars 2007 för luftfartyg för vilket det inte har utfärdats något luftvärdighetsbevis eller begränsat luftvärdighetsbevis i enlighet med denna förordning skall anses vara ett flygtillstånd som har utfärdats i enlighet med denna förordning fram till och med den 28 mars 2008.” |
2. |
Bilagan (Del 21) till kommissionens förordning (EG) nr 1702/2003 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 30 mars 2007.
På kommissionens vägnar
Jacques BARROT
Vice ordförande
(1) EGT L 240, 7.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1701/2003 (EUT L 243, 27.9.2003, s. 5).
(2) EUT L 243, 27.9.2003, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 706/2006 (EUT L 122, 9.5.2006, s. 16).
(3) EU 15 den 28 september 2003, för EU 10 den 1 maj 2004 och för EU 2 den 1 januari 2007.
(4) Yttrande 1/2007 av den 30 januari 2007 och yttrande 2/2007 av den 8 februari 2007.
(5) För EU 15 den 28 september 2003, för EU 10 den 1 maj 2004 och för EU 2 den 1 januari 2007.
BILAGA
Bilagan till förordning (EG) nr 1702/2003 skall ändras på följande sätt:
1. |
I punkt 21A.139 skall följande läggas till som punkt b.1 xvii:
|
2. |
I punkt 21A.163 skall följande läggas till som led e:
|
3. |
I punkt 21A.165 skall följande läggas till som led j och k:
|
4. |
Titeln på kapitel H i avsnitt A skall ersättas med följande: ”KAPITEL H — LUFTVÄRDIGHETSBEVIS OCH BEGRÄNSADE LUFTVÄRDIGHETSBEVIS” |
5. |
I punkt 21A.173 b.2 skall ”särskilda certifieringsspecifikationer” ersättas med ”särskilda specifikationer för luftvärdighet”. |
6. |
I punkt 21A.173 skall led c utgå. |
7. |
I punkt 21A.174 skall led d utgå. |
8. |
Punkt 21A.179 b skall ersättas med följande:
|
9. |
I punkt 21A.184 skall ”särskilda certifieringsspecifikationer” ersättas med ”särskilda specifikationer för luftvärdighet”. |
10. |
Punkt 21A.185 skall utgå. |
11. |
Punkt 21A.263 b skall ersättas med följande:
|
12. |
I punkt 21A.263 c skall följande läggas till som punkterna 6 och 7:
|
13. |
I punkt 21A.265 skall följande läggas till som led f och g:
|
14. |
Kapitel P i avsnitt A skall ersättas med följande: ”KAPITEL P — FLYGTILLSTÅND 21A.701 Tillämpningsområde Flygtillstånd skall i enlighet med detta kapitel utfärdas för luftfartyg som inte uppfyller, eller där det inte har visats att de uppfyller, tillämpliga krav på luftvärdighet, men som kan genomföra säkra flygningar under bestämda förhållanden och för följande ändamål:
21A.703 Villkor för ansökan Varje fysisk eller juridisk person skall vara berättigad att ansöka om ett flygtillstånd, med undantag för flygtillstånd som begärs för syftet i 21A.701 a.15 där sökanden måste vara ägaren. En person som är berättigad att ansöka om flygtillstånd är också berättigad att ansöka om godkännande av flygförhållandena. 21A.705 Behörig myndighet Trots vad som sägs i 21.1 avses det i detta kapitel med ”behörig myndighet”
21A.707 Ansökan om flygtillstånd
21A.708 Flygförhållanden Flygförhållandena omfattar följande:
21A.709 Ansökan om godkännande av flygförhållanden
21A.710 Godkännande av flygförhållanden
21A.711 Utfärdande av ett flygtillstånd
21A.713 Ändringar
21A.715 Språk De handböcker, skyltar, förteckningar och instrumentmarkeringar samt annan nödvändig information som krävs enligt tillämpliga certifieringsspecifikationer skall vara skrivna på ett eller flera av Europeiska gemenskapens officiella språk som är godtagbara för den behöriga myndigheten. 21A.719 Överlåtelse
21A.721 Inspektioner Innehavaren eller den som ansöker om ett flygtillstånd skall ge tillträde till det aktuella luftfartyget på begäran av den behöriga myndigheten. 21A.723 Giltighetstid
21A.725 Förnyande av flygtillstånd Förnyande av flygtillstånd skall behandlas som en ändring i enlighet med 21A.713. 21A.727 Flygtillståndsinnehavarens förpliktelser Innehavaren av ett flygtillstånd skall säkerställa att samtliga villkor och begränsningar som är knutna till flygtillståndet uppfylls och upprätthålls. 21A.729 Dokumentation
|
15. |
Punkt 21B.20 skall ersättas med följande: ”21B.20 Den behöriga myndighetens förpliktelser Varje behörig myndighet i medlemsstaten ansvarar endast när det gäller sökande eller innehavare för tillämpningen av avsnitt A, kapitlen F, G, H, I och P vars huvudsakliga verksamhetsort är inom dess territorium.” |
16. |
Punkt 21B.25 a skall ersättas med följande:
|
17. |
Titeln på kapitel H i avsnitt B skall ersättas med följande: ”KAPITEL H — LUFTVÄRDIGHETSBEVIS OCH BEGRÄNSADE LUFTVÄRDIGHETSBEVIS” |
18. |
Punkt 21B.325 a skall ersättas med följande:
|
19. |
Punkt 21B.330 skall ersättas med följande: ”21B.330 Upphävande och återkallande av luftfärdighetsbevis och begränsade luftvärdighetsbevis
|
20. |
Kapitel P i avsnitt B skall ersättas med följande: ”KAPITEL P — FLYGTILLSTÅND 21B.520 Undersökning
21B.525 Utfärdande av flygtillstånd Den behöriga myndigheten skall utfärda ett flygtillstånd (EASA-blankett 20a, se tillägg) efter att ha försäkrat sig om att de tillämpliga kraven i avsnitt A, kapitel P, är uppfyllda. 21B.530 Återkallande av flygtillstånd
21B.545 Dokumentation
|
21. |
Förteckningen över tillägg skall ersättas med följande:
|
22. |
EASA-blankett 20 skall ersättas med följande: ”
|
23. |
Följande blankett skall läggas till som EASA-blankett 20b: ”
|
24. |
Blad B i EASA-blankett 55 skall ersättas med följande: ”
|
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/18 |
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 376/2007
av den 30 mars 2007
om ändring av förordning (EG) nr 2042/2003 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och utrustning och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (1), särskilt artiklarna 5 och 6, och
av följande skäl:
(1) |
Under en övergångsperiod som löpte ut den 28 mars 2007 var medlemsstaterna ensamt ansvariga för alla aspekter av utfärdandet av flygtillstånd och kommissionens förordning (EG) nr 2042/2003 (2) gällde då inte för de luftfartyg som flög med ett sådant tillstånd, utan de luftfartygen underhölls i enlighet med tillämpliga nationella regler. |
(2) |
På grund av karaktären hos de flygtillstånd som utfärdas i enskilda fall för luftfartyg som av olika skäl inte kan följa reglerna för utfärdande av luftvärdighetsbevis, är det omöjligt att fastställa allmänna regler för hur sådana luftfartyg skall underhållas. De gällande underhållsbestämmelserna bör i stället definieras i de flygförhållanden som godkänns i varje enskilt fall. |
(3) |
Det är nödvändigt att komplettera antagandet av nya krav och administrativa förfaranden i kommissionens förordning (EG) nr 1702/2003 av den 24 september 2003 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och utrustningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer (3), när det gäller utfärdande av flygtillstånd, med att ändra förordning (EG) nr 2042/2003 för att undanta de luftfartyg som flyger med ett flygtillstånd från tillämpning av den förordningen och i stället hänvisa till underhållsbestämmelserna i de godkända flygförhållanden som hör till flygtillståndet. |
(4) |
Förordning (EG) nr 2042/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
(5) |
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning grundar sig på yttrandet från Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (4) i enlighet med artiklarna 12.2 b och 14.1 i förordning (EG) nr 1592/2002. |
(6) |
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 54.3 i förordning (EG) nr 1592/2002. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I förordning (EG) nr 2042/2003 skall artikel 3.3 ersättas med följande:
”3. Genom undantag från punkt 1 skall den fortsatta luftvärdigheten för ett luftfartyg med ett flygtillstånd garanteras på grundval av de särskilda krav för fortsatt luftvärdighet som anges i det flygtillstånd som utfärdats i enlighet med bilagan (Del 21) till kommissionens förordning (EG) nr 1702/2003.”
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 30 mars 2007.
På kommissionens vägnar
Jacques BARROT
Ledamot av kommissionen
(1) EGT L 240, 7.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1701/2003 (EUT L 243, 27.9.2003, s. 5).
(2) EUT L 315, 28.11.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 707/2006 (EUT L 122, 9.5.2006, s. 17).
(3) EUT L 243, 27.9.2003, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 706/2006 (EUT L 122, 9.5.2006, s. 16).
(4) Yttrande 02-2007.
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/20 |
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 377/2007
av den 29 mars 2007
om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och
av följande skäl:
(1) |
För att säkerställa enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning. |
(2) |
I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tilllämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
(3) |
Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad den här förordningen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell. |
(4) |
Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader. |
(5) |
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De varor som beskrivs i kolumn 1 i den bifogade tabellen skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i samma tabell.
Artikel 2
Bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med de rättigheter som fastställs i denna förordning kan fortfarande åberopas enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 29 mars 2007.
På kommissionens vägnar
László KOVÁCS
Ledamot av kommissionen
(1) EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 301/2007 (EUT L 81, 22.3.2007, s. 11).
(2) EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).
BILAGA
Varubeskrivning |
Klassificering (KN-nummer) |
Motivering |
||||||
(1) |
(2) |
(3) |
||||||
|
2008 19 19 |
Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-numren 2008, 2008 19 och 2008 19 19. Denna produkt klassificeras inte enligt kapitel 17, eftersom den är en sockrad livsmedelsberedning som består av en blandning av hasselnötter och socker (se de förklarande anmärkningarna till HS kapitel 17 Allmänna anvisningar punkt b). HS-nummer 1704 kan inte tillämpas på denna sockrade hasselnötsberedning eftersom den inte marknadsförs eller är avsedd som konfektyr (se de förklarande anmärkningarna till HS nummer 1704 första stycket) Denna produkt omfattas av kapitel 20, eftersom den är beredd eller konserverad på annat sätt än som sägs i kapitel 8 (anmärkning 1 a till kapitel 20 och de förklarande anmärkningarna till KN-numren 2008 11 10–2008 19 99). Eftersom det rör sig om nötter blandade med socker som genomgått en beredning (rostning), klassificeras denna produkt under undernummer 2008 19 19 (se de förklarande anmärkningarna till KN numren 2008 11 10–2008 19 99). |
||||||
|
2008 19 19 |
Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-numren 2008, 2008 19 och 2008 19 19. Denna produkt klassificeras inte enligt kapitel 17, eftersom den är en sockrad livsmedelsberedning som består av en blandning av hasselnötter och socker (se de förklarande anmärkningarna till HS kapitel 17 Allmänna anvisningar punkt b). HS-nummer 1704 kan inte tillämpas på denna beredning, eftersom den är ett halvfabrikat, som inte direkt omvandlas till en viss typ av sockerkonfektyr som omfattas av det här numret (se de förklarande anmärkningarna till HS nummer 1704 första stycket, och till KN-numren 1704 90 51-1704 90 99, andra stycket) Denna produkt omfattas av kapitel 20, eftersom den är beredd eller konserverad på annat sätt än som sägs i kapitel 8 (anmärkning 1 a till kapitel 20 och de förklarande anmärkningarna till KN-numren 2008 11 10–2008 19 99). Eftersom det rör sig om nötter blandade med socker som genomgått en beredning (rostning), klassificeras denna produkt under undernummer 2008 19 19 (se de förklarande anmärkningarna till KN numren 2008 11 10–2008 19 99). |
||||||
|
2008 19 19 |
Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-numren 2008, 2008 19 och 2008 19 19. Denna produkt klassificeras inte enligt kapitel 17, eftersom den är en sockrad livsmedelsberedning som består av en blandning av hasselnötter och socker (se de förklarande anmärkningarna till HS kapitel 17 Allmänna anvisningar punkt b). HS-nummer 1704 kan inte tillämpas på denna beredning, eftersom den är ett halvfabrikat, som inte direkt omvandlas till en viss typ av sockerkonfektyr som omfattas av det här numret (se de förklarande anmärkningarna till HS nummer 1704 första stycket, punkt 9, och till KN-numren 1704 90 51–1704 90 99, andra stycket) Denna produkt omfattas av kapitel 20, eftersom den är beredd eller konserverad på annat sätt än som sägs i kapitel 8 (anmärkning 1 a till kapitel 20 och de förklarande anmärkningarna till KN-numren 2008 11 10–2008 19 99). Eftersom det rör sig om nötter blandade med socker som genomgått en beredning (rostning), klassificeras denna produkt under undernummer 2008 19 19 (se de förklarande anmärkningarna till KN numren 2008 11 10–2008 19 99). |
||||||
(1) Foto nr 1 är av rent vägledande karaktär.
(2) Foto nr 2 är av rent vägledande karaktär.
(3) Foto nr 3 är av rent vägledande karaktär.
DIREKTIV
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/23 |
KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/20/EG
av den 3 april 2007
om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp diklofluanid som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och
av följande skäl:
(1) |
Kommissionens förordning (EG) nr 2032/2003 av den 4 november 2003 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden, och om ändring av förordning (EG) nr 1896/2000 (2) fastställer en förteckning över verksamma ämnen som skall utvärderas för att eventuellt tas upp i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår diklofluanid. |
(2) |
I enlighet med förordning (EG) nr 2032/2003 har diklofluanid utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. |
(3) |
I enlighet med artikel 5.2 i förordning (EG) nr 2032/2003 har Förenade kungariket utsetts till rapporterande medlemsstat. Förenade kungariket överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 13 september 2005 i enlighet med artikel 10.5 och 10.7 i den förordningen. |
(4) |
Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 11.4 i förordning (EG) nr 2032/2003 infördes resultaten av granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 28 november 2006. |
(5) |
Vid granskningen av diklofluanid har det inte framkommit några olösta frågor eller problem som måste behandlas av vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (SCHER). |
(6) |
Flera undersökningar visar att biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller diklofluanid kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG, särskilt för de användningar som undersöks och räknas upp i granskningsrapporten. Diklofluanid bör därför tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG, så att godkännanden i alla medlemsstater för biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller diklofluanid kan beviljas, ändras eller återkallas i enlighet med artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG. |
(7) |
Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att biocidprodukter som innehåller det verksamma ämnet diklofluanid behandlas likvärdigt på marknaden och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter. |
(8) |
Mot bakgrund av resultaten i granskningsrapporten bör det för produkter som godkänts för yrkesmässig användning krävas att lämplig personlig skyddsutrustning används och att det ges anvisningar om att behandlat virke efter behandlingen måste lagras på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark förhindras och lakvatten kan samlas upp för återanvändning eller bortskaffande, i enlighet med artikel 10.2 i d i direktiv 98/8/EG. |
(9) |
En rimlig tid bör tillåtas förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG för att medlemsstaterna och de berörda parterna skall ges möjlighet att förbereda sig för att uppfylla de nya kraven och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo skall kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG. |
(10) |
Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG, framför allt för att bevilja, ändra eller återkalla godkännanden av biocidprodukter i produkttyp 8 som innehåller diklofluanid för att se till att kraven i direktiv 98/8/EG uppfylls. |
(11) |
Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
(12) |
De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Bilaga I till direktiv 98/8/EG skall ändras på det sätt som anges i bilagan till detta direktiv.
Artikel 2
1. Medlemsstaterna skall senast den 29 februari 2008 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 mars 2009.
När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
Artikel 3
Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 4
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 3 april 2007.
På kommissionens vägnar
Stavros DIMAS
Ledamot av kommissionen
(1) EGT L 123, 24.4.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/140/EG (EUT L 414, 30.12.2006, s. 78).
(2) EUT L 307, 24.11.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1849/2006 (EUT L 355. 15.12.2006, s. 63).
BILAGA
Följande post ”nr 2” skall läggas till i tabellen i bilaga I till direktiv 98/8/EG
Nr |
Trivialnamn |
IUPAC-namn Identifikationsnummer |
Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden |
Datum för upptagande |
Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 skall vara den dag som fastställs i det senaste av besluten om upptagande när det gäller de verksamma ämnena) |
Upptagandeperioden löper ut |
Produkttyp |
Särskilda bestämmelser (1) |
||||||
”2 |
diklofluanid |
N-(diklorofluorometyltio)-N′,N′-dimetyl-N-fenylsulfamid EG-nr: 214–118–7 CAS-nr: 1085–98–9 |
> 96 % (viktprocent) |
1 mars 2009 |
28 februari 2011 |
28 februari 2019 |
8 |
Medlemsstaten skall se till att godkännanden omfattas av följande villkor:
|
(1) För tillämpningen av de gemensamma principerna i bilaga VI, är granskningsrapporternas innehåll och slutsatser tillgängliga på kommissionens webbplats (http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm).”
II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt
BESLUT
Rådet
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/26 |
RÅDETS BESLUT
av den 19 mars 2007
om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Malaysias regering om vissa luftfartsaspekter
(2007/210/EG)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen,
med beaktande av kommissionens förslag, och
av följande skäl:
(1) |
Den 5 juni 2003 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i befintliga bilaterala avtal med ett gemenskapsavtal. |
(2) |
Kommissionen har på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett avtal med Malaysias regering om vissa luftfartsaspekter, i enlighet med mekanismerna och förhandlingsdirektiven i bilagan till rådets beslut om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i befintliga bilaterala avtal med ett gemenskapsavtal. |
(3) |
Med förbehåll för att det kan komma att ingås vid en senare tidpunkt bör det avtal som kommissionen har förhandlat fram undertecknas och tillämpas provisoriskt. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Undertecknandet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Malaysias regering om vissa luftfartsaspekter godkänns härmed på gemenskapens vägnar, med förbehåll för rådets beslut om ingående av avtalet.
Texten till avtalet åtföljer detta beslut.
Artikel 2
Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som skall ha rätt att underteckna avtalet på gemenskapens vägnar, med förbehåll för att det ingås.
Artikel 3
I avvaktan på att avtalet träder i kraft skall det tillämpas provisoriskt från och med den första dagen i den månad som följer på den dag då parterna har underrättat varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för detta ändamål har slutförts.
Artikel 4
Rådets ordförande bemyndigas härmed att göra den underrättelse som avses i artikel 9.2 i avtalet.
Utfärdat i Bryssel den 19 mars 2007.
På rådets vägnar
Horst SEEHOFER
Ordförande
AVTAL
mellan Europeiska gemenskapen och Malaysias regering om vissa luftfartsaspekter
EUROPEISKA GEMENSKAPEN,
å ena sidan, och
MALAYSIAS REGERING (nedan kallad ”Malaysia”)
å andra sidan,
(nedan kallade ”parterna”)
INSER att vissa bestämmelser i de bilaterala luftfartsavtalen mellan medlemsstater i Europeiska gemenskapen och Malaysia som står i strid med EG-rätten måste ändras så att de blir förenliga med denna för att en sund rättslig grund skall kunna skapas för luftfarten mellan Europeiska gemenskapen och Malaysia och för att kontinuiteten i denna luftfart skall kunna upprätthållas,
SOM KONSTATERAR att Europeiska gemenskapen har exklusiv behörighet i fråga om många av de aspekter som kan ingå i bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater i Europeiska gemenskapen och tredjeländer,
SOM KONSTATERAR att EG-lufttrafikföretag etablerade i en medlemsstat enligt EG-rätten har rätt till icke diskriminerande tillgång till flygrutter mellan medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen och tredjeländer,
SOM BEAKTAR de avtal som har ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och vissa tredjeländer som innebär att medborgare i dessa tredjeländer får förvärva äganderätt i lufttrafikföretag som har tillstånd utfärdade i enlighet med EG-rätten,
SOM KONSTATERAR att lufttrafikföretag enligt EG-rätten i princip inte har rätt att ingå avtal som kan påverka handeln mellan medlemsstater i Europeiska gemenskapen och som har som syfte eller effekt att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen,
SOM ERKÄNNER att vissa bestämmelser i bilaterala luftfartsavtal som ingåtts mellan medlemsstater i Europeiska gemenskapen och Malaysia kan leda till att konkurrensreglerna för företag sätts ur spel i följande fall: i) bestämmelserna kräver eller gynnar avtal mellan företag, beslut av företags samarbetsorganisationer eller ett samordnat agerande som hindrar, snedvrider eller begränsar konkurrensen mellan olika lufttrafikföretag på linjerna i fråga, eller ii) bestämmelserna förstärker effekterna av sådana avtal, beslut eller samordnade ageranden, eller iii) bestämmelserna innebär att lufttrafikföretagen eller andra privata ekonomiska aktörer kan vidta åtgärder som hindrar, snedvrider eller begränsar konkurrensen mellan olika lufttrafikföretag på linjerna i fråga,
KONSTATERAR att Europeiska gemenskapen inte har som mål att, som ett led i de här förhandlingarna, öka totalvolymen för flygtrafiken mellan medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen och Malaysia, påverka balansen mellan lufttrafikföretag från gemenskapen och lufttrafikföretag från Malaysia eller förhandla fram förändringar i de befintliga bilaterala luftfartsavtalen när det gäller trafikrättigheter.
HAR ENATS OM FÖLJANDE.
Artikel 1
Allmänna bestämmelser
1. I detta avtal avses med ”medlemsstaterna” medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen.
2. Hänvisningar i något av de avtal som ingår i förteckningen i bilaga I till medborgare i en medlemsstat som är part i det avtalet skall anses som hänvisningar till medborgare i Europeiska gemenskapens medlemsstater.
3. Hänvisningar i något av de avtal som ingår i förteckningen i bilaga I till lufttrafikföretag i en medlemsstat som är part i det avtalet skall anses som hänvisningar till lufttrafikföretag som har utsetts av den medlemsstaten.
Artikel 2
Lufttrafikföretag som utsetts av en medlemsstat
1. Bestämmelserna i punkterna 2 och 3 skall äga företräde framför motsvarande bestämmelser i de artiklar som förtecknas i bilaga II a respektive II b, när det gäller den berörda medlemsstatens utseende av ett lufttrafikföretag, godkännande och tillstånd som Malaysia beviljat för det företaget samt avslag, återkallande, tillfälligt upphävande eller begränsning av godkännande eller tillstånd för lufttrafikföretaget.
2. När Malaysia har underrättats om att ett lufttrafikföretag har utsetts av en medlemsstat, skall Malaysia utfärda de tillämpliga godkännandena och tillstånden med så kort handläggningstid som möjligt under förutsättning att
i) |
lufttrafikföretaget är etablerat enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen i den medlemsstat som har utsett företaget i fråga, samt att företaget har en giltig operativ licens i enlighet med EG-rätten, och att |
ii) |
en medlemsstat som utfärdar AOC (Air Operators Certificate) utövar tillsyn över lufttrafikföretaget, och att dess luftfartsmyndighet finns tydligt angiven i den handling där lufttrafikföretaget utses, och att |
iii) |
lufttrafikföretaget har sin huvudsakliga verksamhet på den medlemsstats territorium som har utfärdat företagets giltiga operativa licens, och att |
iv) |
lufttrafikföretaget ägs, direkt eller genom majoritetsägande, och i praktiken kontrolleras av någon medlemsstat och/eller medborgare i någon medlemsstat och/eller av någon annan stat enligt förteckningen i bilaga III och/eller av medborgare i någon sådan annan stat. |
3. Malaysia får vägra, återkalla, tillfälligt upphäva eller begränsa godkännande och tillstånd för ett lufttrafikföretag som har utsetts av en medlemsstat om
i) |
lufttrafikföretaget inte är etablerat enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen i den medlemsstat där det har utsetts eller inte har en giltig operativ licens i enlighet med EG-rätten, eller |
ii) |
en medlemsstat som utfärdar AOC (Air Operators Certificate) inte utövar tillsyn över lufttrafikföretaget eller om dess luftfartsmyndighet inte är tydligt angiven i den handling där lufttrafikföretaget utses, eller |
iii) |
lufttrafikföretaget inte ägs, direkt eller genom majoritetsägande, eller inte i praktiken kontrolleras av någon medlemsstat och/eller medborgare i någon medlemsstat och/eller av någon annan stat enligt förteckningen i bilaga III och/eller av medborgare i någon sådan annan stat, eller |
iv) |
lufttrafikföretaget redan har tillstånd att bedriva luftfart enligt ett bilateralt avtal mellan Malaysia och en annan medlemsstat, och Malaysia kan visa att lufttrafikföretaget – genom att använda sig av trafiktillstånd enligt det här avtalet på en rutt där en ort i den andra medlemsstaten ingår – skulle kringgå bestämmelser om begränsningar i trafiken i det andra avtalet, eller |
v) |
det utsedda lufttrafikföretaget har ett AOC som har utfärdats av en medlemsstat, och inget bilateralt avtal om luftfart mellan Malaysia och den medlemsstaten är i kraft, och den medlemsstaten har vägrat att ge trafikrättigheter till det lufttrafikföretag som har utsetts av Malaysia. |
När Malaysia fattar beslut enligt denna punkt skall Malaysia inte diskriminera mellan lufttrafikföretag från gemenskapen på grundval av nationalitet.
Artikel 3
Flygsäkerhet
1. Bestämmelserna i punkt 2 skall komplettera motsvarande bestämmelser i de artiklar som förtecknas i bilaga II c.
2. Om en medlemsstat (medlemsstat nr 1) har utsett ett lufttrafikföretag, för vilket tillsynen utövas av en annan medlemsstat (medlemsstat nr 2), skall Malaysias rättigheter enligt säkerhetsbestämmelserna i avtalet mellan medlemsstat nr 1 – som har utsett lufttrafikföretaget – och Malaysia gälla på samma sätt för medlemsstat nr 2, när det gäller att anta och tillämpa säkerhetsnormerna och när det gäller att ge tillstånd till det lufttrafikföretagets trafik.
Artikel 4
Beskattning av flygbränsle
1. Bestämmelserna i punkt 2 skall komplettera motsvarande bestämmelser i de artiklar som förtecknas i bilaga II d.
2. Utan hinder av eventuella andra bestämmelser med annat innehåll, skall inget av de avtal som förtecknas i bilaga II d innebära att en medlemsstat hindras från att på ett icke-diskriminerande sätt beskatta eller tull eller avgiftsbelägga flygbränsle, som tillhandahålls på dess territorium och som är avsett för luftfartyg som tillhör ett lufttrafikföretag, som har utsetts av Malaysia och som går i trafik mellan en ort i den medlemsstaten och en annan ort i den medlemsstaten eller i en annan medlemsstat.
Artikel 5
Priser för transporter inom Europeiska gemenskapen
1. Bestämmelserna i punkt 2 skall komplettera motsvarande bestämmelser i de artiklar som förtecknas i bilaga II e.
2. De priser som tas ut av lufttrafikföretag, som utses av Malaysia enligt ett avtal i förteckningen i bilaga I med en bestämmelse som finns förtecknad i bilaga II e för transport helt och hållet inom Europeiska gemenskapen, skall vara förenliga med EG-rätten.
Artikel 6
Förenlighet med konkurrensreglerna
1. Utan hinder av eventuella andra bestämmelser med annat innehåll får inget i de avtal som förtecknas i bilaga I innebära i) främjande av avtal mellan företag, beslut av företags samarbetsorganisationer eller samordnade förfaranden som hindrar, snedvrider eller begränsar konkurrensen, ii) förstärkning av effekterna av sådana avtal, beslut eller samordnade förfaranden, eller iii) delegering till privata ekonomiska aktörer av ansvaret för åtgärder som hindrar, snedvrider eller begränsar konkurrensen.
2. Eventuella bestämmelser i de avtal som förtecknas i bilaga I som inte är förenliga med punkt 1 skall inte tillämpas.
Artikel 7
Bilagor till avtalet
Bilagorna till detta avtal utgör en integrerad del av detta.
Artikel 8
Översyn och ändring
Parterna får när som helst genom ömsesidigt medgivande se över eller ändra detta avtal.
Artikel 9
Ikraftträdande och provisorisk tillämpning
1. Detta avtal skall träda i kraft när parterna skriftligen har underrättat varandra om att de respektive interna förfaranden som är nödvändiga för avtalets ikraftträdande avslutats.
2. Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 är parterna överens om att detta avtal skall tillämpas provisoriskt från och med den första dagen i den månad som följer på den dag då parterna underrättade varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för detta ändamål avslutats.
3. Avtal och andra överenskommelser mellan medlemsstaterna och Malaysia som ännu inte har trätt i kraft när det här avtalet undertecknas, och som inte tillämpas provisoriskt, förtecknas i bilaga I b. Det här avtalet skall tillämpas på alla sådana avtal och överenskommelser när de har trätt i kraft eller tillämpas provisoriskt.
Artikel 10
Upphörande
1. Om ett avtal som förtecknas i bilaga I upphör att gälla, skall alla bestämmelser i det här avtalet som avser det avtal som förtecknas i bilaga I upphöra att gälla vid samma tidpunkt.
2. Om alla de avtal som förtecknas i bilaga I upphör att gälla skall det här avtalet upphöra att gälla vid samma tidpunkt.
TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade, undertecknat detta avtal.
Upprättat i Bryssel, i två exemplar, den tjugoandra mars tjugohundrasju på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och malajiska språken.
За Европейската общност
Por la Comunidad Europea
Za Evropské společenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas vārdā
Europos bendrijos vardu
Az Európai Közösség részéről
Għall-Kominità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Communidade Europeia
Pentru Comunitatea Europeană
Za Európske spoločenstvo
Za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
För Europeiska gemenskapen
За правителството на Малайзия
Por el Gobierno de Malasia
Za vládu Malajsie
For Malaysias regering
Für die Regierung Malaysias
Malaisia valitsuse nimel
Για την Κυβέρνηση της Μαλαισίας
For the Government of Malaysia
Pour le gouvernement de la Malaisie
Per il governo della Malaysia
Malaizijas valdības vārdā
Malaizijos Vyriausybės vardu
Malaijzia Kormánya részéről
Għall-Gvern tal-Malažja
Voor de Regering van Maleisië
W imieniu Rządu Malezji
Pelo Governo da Malásia
Pentru Guvernul Malaeziei
Za vládu Malajzie
Za Vlado Malezije
Malesian hallituksen puolesta
För Malaysias regering
BILAGA I
Förteckning över avtal som det hänvisas till i artikel 1 i det här avtalet
a) |
Luftfartsavtal mellan Malaysia och medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen som har slutits, undertecknats eller tillämpas provisoriskt den dag det här avtalet undertecknas:
|
b) |
Luftfartsavtal och andra överenskommelser som har paraferats eller undertecknats mellan Malaysia och medlemsstater i Europeiska gemenskapen och som den dag det här avtalet undertecknas ännu inte har trätt i kraft eller ännu inte tillämpas provisoriskt:
|
BILAGA II
Förteckning över artiklar i de avtal som förtecknas i bilaga I och som det hänvisas till i artiklarna 2–6 i det här avtalet
a) |
Lufttrafikföretag utsedda av en medlemsstat:
|
b) |
Vägran, återkallande, tillfälligt upphävande eller begränsning av godkännanden eller tillstånd:
|
c) |
Säkerhet:
|
d) |
Beskattning av flygbränsle:
|
e) |
Priser för transporter inom Europeiska gemenskapen:
|
BILAGA III
Förteckning över andra stater som det hänvisas till i artikel 2 i detta avtal
a) |
Republiken Island (enligt EES-avtalet). |
b) |
Furstendömet Liechtenstein (enligt EES-avtalet). |
c) |
Konungariket Norge (enligt EES-avtalet). |
d) |
Schweiziska edsförbundet (enligt luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet). |
Kommissionen
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/39 |
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 27 mars 2007
om fördelning av de mängder kontrollerade ämnen som tillåts för viktiga användningsområden inom gemenskapen under 2007 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000
[delgivet med nr K(2007) 1285]
(Endast de danska, engelska, estniska, franska, italienska, nederländska, slovenska, spanska och tyska texterna är giltiga)
(Text av betydelse för EES)
(2007/211/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1), särskilt artikel 3.1, och
av följande skäl:
(1) |
Gemenskapen har redan avvecklat tillverkningen och användningen av klorfluorkarboner, andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner, haloner, koltetraklorid, 1,1,1-trikloretan, bromfluorkolväten och bromklormetan. |
(2) |
Kommissionen skall varje år fastställa viktiga användningsområden för dessa kontrollerade ämnen, tillåtna kvantiteter och vilka företag som får använda dem. |
(3) |
Beslut IV/25 av parterna till Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet, nedan kallat ”Montrealprotokollet”, innehåller de kriterier som kommissionen skall använda för att fastställa viktiga användningsområden, och enligt beslutet får varje part framställa och använda kontrollerade ämnen för dessa viktiga användningsområden. |
(4) |
Enligt beslut XV/8 av parterna till Montrealprotokollet får de kontrollerade ämnen som anges i bilagorna A, B och C till Montrealprotokollet (grupp II- och grupp III-ämnen) framställas och användas för viktiga användningsområden inom laboratorie- och analysverksamhet enligt bilaga IV till rapporten från parternas sjunde möte under förutsättning att villkoren i bilaga II till rapporten från parternas sjätte möte och i besluten VII/11, XI/15 och XV/5 av parterna till Montrealprotokollet är uppfyllda. Enligt beslut XVII/10 av parterna till Montrealprotokollet får det kontrollerade ämne som anges i bilaga E till Montrealprotokollet framställas och användas för laboratorie- och analysverksamhet med metylbromid. |
(5) |
I enlighet med punkt 3 i beslut XII/2 av parterna till Montrealprotokollet om åtgärder för att underlätta övergången till klorfluorkarbonfria dosinhalatorer har samtliga medlemsstater underrättat (2) Förenta nationernas miljöprogram om att klorfluorkarboner inte längre är viktiga för tillverkningen av klorfluorkarbondosinhalatorer som skall släppas ut på gemenskapens marknad. |
(6) |
Enligt artikel 4.4 i b i förordning (EG) nr 2037/2000 får klorfluorkarboner användas eller släppas ut på marknaden bara om de är avsedda för de viktiga användningsområden som avses i artikel 3.1 i den förordningen. Detta har påverkat antalet användningsområden som anses viktiga och haft till följd att efterfrågan på klorfluorkarboner i dosinhalatorer som släpps ut på marknaden i gemenskapen minskat. Enligt artikel 4.6 i förordning (EG) nr 2037/2000 får dessutom klorfluorkarbondosinhalatorer importeras och släppas ut på marknaden bara om klorfluorkarbonerna i dessa produkter tillhör de viktiga användningsområden som avses i artikel 3.1 i den förordningen. |
(7) |
Kommissionen offentliggjorde den 22 juli 2006 ett meddelande (3) riktat till företag inom gemenskapen med 25 medlemsstater som har begärt att kommissionen skall pröva om de kan använda kontrollerade ämnen för viktiga användningsområden i gemenskapen under 2007, och har därigenom fått deklarationer från företagen om hur de vill använda de kontrollerade ämnena för viktiga användningsområden under 2007. |
(8) |
I syfte att se till att berörda företag och operatörer även fortsättningsvis kan utnyttja tillståndssystemet utan dröjsmål, är det lämpligt att detta beslut gäller från och med den 1 januari 2007. |
(9) |
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den förvaltningskommitté som inrättas genom artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Den kvantitet kontrollerade ämnen som tillhör grupp I (klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig medicinsk verksamhet i gemenskapen under 2007 fastställs till en ozonnedbrytande potential (ODP) (4) motsvarande 316 257,00 kg.
2. Den mängd kontrollerade ämnen i grupp I (klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115) och grupp II (andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2007 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 65 900,9 kg.
3. Den mängd kontrollerade ämnen i grupp III (haloner) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2007 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 718,7 kg.
4. Den mängd kontrollerade ämnen i grupp IV (koltetraklorid) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2007 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 147 110,436 kg.
5. Den mängd kontrollerade ämnen i grupp V (1,1,1-trikloretan) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2007 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 672,0 kg.
6. Den mängd kontrollerade ämnen i grupp VI (metylbromid) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom laboratorie- och analysverksamhet i gemenskapen under 2007 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 150,0 kg.
7. Den mängd kontrollerade ämnen i grupp VII (bromfluorkolväten) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2007 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 3,52 kg.
8. Den mängd kontrollerade ämnen i grupp IX (bromfluorkolväten) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2007 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 12 048 kg.
Artikel 2
Klorfluorkarbondosinhalatorerna i bilaga I får inte släppas ut på marknaden när den behöriga myndigheten fastställt att klorfluorkarboner inte längre är viktiga för dosinhalatorer på den marknaden.
Artikel 3
Under perioden 1 januari–31 december 2007 gäller följande:
1. |
Kvoter för användning av klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115 inom viktig medicinsk verksamhet skall tilldelas de företag som anges i bilaga II. |
2. |
Kvoter för användning av klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115 och andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner inom viktig laboratorieverksamhet skall tilldelas de företag som anges i bilaga III. |
3. |
Kvoter för användning av haloner inom viktig laboratorieverksamhet skall tilldelas de företag som anges i bilaga IV. |
4. |
Kvoter för användning av koltetraklorid inom viktig laboratorieverksamhet skall tilldelas de företag som anges i bilaga V. |
5. |
Kvoter för användning av 1,1,1-trikloretan inom viktig laboratorieverksamhet skall tilldelas de företag som anges i bilaga VI. |
6. |
Kvoter för användning av metylbromid inom kritiska användningsområden i laboratorie- och analysverksamhet skall tilldelas de företag som anges i bilaga VII. |
7. |
Kvoter för användning av bromfluorkolväten inom viktig laboratorieverksamhet skall tilldelas de företag som anges i bilaga VIII. |
8. |
Kvoter för användning av bromklormetan inom viktig laboratorieverksamhet skall tilldelas de företag som anges i bilaga IX. |
9. |
Kvoter för klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115, andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner, koltetraklorid, 1,1,1-trikloretan, bromfluorkolväten och bromklormetan inom viktiga användningsområden fastställs i bilaga X. |
Artikel 4
Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2007 och upphör att gälla den 31 december 2007.
Artikel 5
Detta beslut riktar sig till följande företag:
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Utfärdat i Bryssel den 27 mars 2007.
På kommissionens vägnar
Stavros DIMAS
Ledamot av kommissionen
(1) EGT L 244, 29.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).
(2) www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12–2-3.asp
(3) EUT C 171, 22.7.2006, s. 27.
(4) ODP (Ozone-depleting Potential).
BILAGA I
I enlighet med punkt 3 i beslut XII/2 om åtgärder för att underlätta övergången till klorfluorkarbonfria dosinhalatorer, fattat vid tolfte mötet av parterna till Montrealprotokollet, fastställde följande länder att det finns lämpliga klorfluorkarbonfria dosinhalatorer och att klorfluorkarboner därmed inte längre är viktiga i den mening som avses i protokollet när de kombineras med någon av följande verksamma beståndsdelar:
Källa: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12–2-3.asp
Tabell 1
Korttidsverkande bronkdilaterande betaagonister
Land |
Salbutamol |
Terbutalin |
Fenoterol |
Orciprenalin |
Reproterol |
Karbuterol |
Hexoprenalin |
Pirbuterol |
Klenbuterol |
Bitolterol |
Prokaterol |
Österrike |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Belgien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Cypern |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Tjeckien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Danmark |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Estland |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Finland |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Frankrike |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Tyskland |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Grekland |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Ungern |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Irland |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Italien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Lettland |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Litauen |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Luxemburg |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Malta |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Nederländerna |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Polen |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Portugal |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Norge |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Slovakien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Slovenien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Spanien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Sverige |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Förenade kungariket |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Tabell 2
Inhalationssteroider
Land |
Beklometason |
Dexametason |
Flunisolid |
Flutikason |
Budesonid |
Triamcinolon |
Österrike |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Belgien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Cypern |
|
|
|
|
|
|
Tjeckien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Danmark |
X |
|
|
X |
|
|
Estland |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Finland |
X |
|
|
X |
|
|
Frankrike |
X |
|
|
X |
|
|
Tyskland |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Grekland |
|
|
|
|
|
|
Ungern |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Irland |
X |
|
|
X |
|
|
Italien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Lettland |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Litauen |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Luxemburg |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Malta |
|
|
|
X |
X |
|
Polen |
|
|
|
|
|
|
Portugal |
X |
|
|
X |
X |
|
Nederländerna |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Norge |
|
|
|
|
|
|
Slovakien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Slovenien |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Spanien |
X |
|
|
X |
|
|
Sverige |
X |
|
|
X |
|
|
Förenade kungariket |
|
|
|
X |
|
|
Tabell 3
Icke-steroida antiinflammatoriska medel
Land |
Kromoglicinsyra |
Nedrocromil |
|
|
|
|
Österrike |
X |
X |
|
|
|
|
Belgien |
X |
X |
|
|
|
|
Cypern |
X |
X |
|
|
|
|
Tjeckien |
X |
X |
|
|
|
|
Danmark |
X |
X |
|
|
|
|
Estland |
X |
X |
|
|
|
|
Finland |
X |
X |
|
|
|
|
Frankrike |
X |
X |
|
|
|
|
Tyskland |
X |
X |
|
|
|
|
Grekland |
X |
X |
|
|
|
|
Ungern |
X |
|
|
|
|
|
Irland |
|
|
|
|
|
|
Italien |
X |
X |
|
|
|
|
Lettland |
X |
X |
|
|
|
|
Litauen |
X |
X |
|
|
|
|
Luxemburg |
X |
|
|
|
|
|
Malta |
X |
X |
|
|
|
|
Polen |
|
|
|
|
|
|
Portugal |
X |
|
|
|
|
|
Nederländerna |
X |
X |
|
|
|
|
Norge |
|
|
|
|
|
|
Slovakien |
X |
X |
|
|
|
|
Slovenien |
X |
X |
|
|
|
|
Spanien |
|
X |
|
|
|
|
Sverige |
X |
X |
|
|
|
|
Förenade kungariket |
|
|
|
|
|
|
Tabell 4
Bronkdilaterande antikolinergika
Land |
Ipratropiumbromid |
Oxitropiumbromid |
|
|
|
|
Österrike |
X |
X |
|
|
|
|
Belgien |
X |
X |
|
|
|
|
Cypern |
X |
X |
|
|
|
|
Tjeckien |
X |
X |
|
|
|
|
Danmark |
X |
X |
|
|
|
|
Estland |
X |
X |
|
|
|
|
Finland |
X |
X |
|
|
|
|
Frankrike |
|
|
|
|
|
|
Tyskland |
X |
X |
|
|
|
|
Grekland |
X |
X |
|
|
|
|
Ungern |
X |
X |
|
|
|
|
Irland |
X |
X |
|
|
|
|
Italien |
|
|
|
|
|
|
Lettland |
X |
X |
|
|
|
|
Litauen |
X |
X |
|
|
|
|
Luxemburg |
X |
X |
|
|
|
|
Malta |
X |
X |
|
|
|
|
Nederländerna |
X |
X |
|
|
|
|
Polen |
|
|
|
|
|
|
Portugal |
X |
|
|
|
|
|
Norge |
|
|
|
|
|
|
Slovakien |
X |
X |
|
|
|
|
Slovenien |
X |
X |
|
|
|
|
Spanien |
X |
X |
|
|
|
|
Sverige |
X |
X |
|
|
|
|
Förenade kungariket |
X |
X |
|
|
|
|
Tabell 5
Långtidsverkande bronkdilaterande betaagonister
Land |
Formoterol |
Salmeterol |
|
|
|
|
Österrike |
X |
X |
|
|
|
|
Belgien |
X |
X |
|
|
|
|
Cypern |
X |
|
|
|
|
|
Tjeckien |
X |
X |
|
|
|
|
Danmark |
|
|
|
|
|
|
Estland |
X |
X |
|
|
|
|
Finland |
X |
X |
|
|
|
|
Frankrike |
X |
X |
|
|
|
|
Tyskland |
X |
X |
|
|
|
|
Grekland |
|
|
|
|
|
|
Ungern |
X |
X |
|
|
|
|
Irland |
X |
X |
|
|
|
|
Italien |
X |
X |
|
|
|
|
Lettland |
X |
X |
|
|
|
|
Litauen |
X |
X |
|
|
|
|
Luxemburg |
X |
X |
|
|
|
|
Malta |
X |
X |
|
|
|
|
Nederländerna |
X |
|
|
|
|
|
Polen |
|
|
|
|
|
|
Portugal |
|
|
|
|
|
|
Norge |
|
|
|
|
|
|
Slovakien |
X |
X |
|
|
|
|
Slovenien |
X |
X |
|
|
|
|
Spanien |
|
X |
|
|
|
|
Sverige |
X |
X |
|
|
|
|
Förenade kungariket |
|
|
|
|
|
|
Tabell 6
Kombinationer av verksamma ämnen i en och samma dosinhalator
Land |
|
|
|
|
|
|
Österrike |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Belgien |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Cypern |
|
|
|
|
|
|
Tjeckien |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Danmark |
|
|
|
|
|
|
Estland |
|
|
|
|
|
|
Finland |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Frankrike |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Tyskland |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Grekland |
|
|
|
|
|
|
Ungern |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Irland |
|
|
|
|
|
|
Italien |
Budenosid + Fenoterol |
Fluticason + Salmeterol |
|
|
|
|
Lettland |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Litauen |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Luxemburg |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Malta |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Nederländerna |
|
|
|
|
|
|
Polen |
|
|
|
|
|
|
Portugal |
|
|
|
|
|
|
Norge |
|
|
|
|
|
|
Slovakien |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Slovenien |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Spanien |
|
|
|
|
|
|
Sverige |
X Alla produkter |
|
|
|
|
|
Förenade kungariket |
|
|
|
|
|
|
BILAGA II
Viktig medicinsk verksamhet
Kvoten kontrollerade ämnen i grupp I som får användas för tillverkning av dosinhalatorer för behandling av astma och andra kroniska sjukdomar som medför andningssvårigheter tilldelas följande:
|
3 M Health Care Ltd (UK) |
|
Bespak Europe Ltd (UK) |
|
Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
|
Chiesi Farmaceutici SpA (IT) |
|
Inyx Pharmaceuticals Ltd (UK) |
|
Ivax Ltd (IE) |
|
Laboratorio Aldo Union SA (ES) |
|
SICOR SpA (IT) |
|
Valeas SpA Pharmaceuticals (IT) |
|
Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia (IT) |
BILAGA III
Viktig laboratorieverksamhet
Kvoten kontrollerade ämnen i grupperna I och II som får användas inom laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:
|
Acros Organics bvba (BE) |
|
Bie & Berntsen A-S (DK) |
|
Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
|
Harp International (UK) |
|
Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
|
Ineos Fluor (UK) |
|
LGC Promochem (DE) |
|
Mallinckrodt Baker (NL) |
|
Merck KGaA (DE) |
|
Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
|
Panreac Química S.A. (ES) |
|
Sanolabor d.d. (SI) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
|
Tazzetti Fluids (IT) |
|
VWR I.S.A.S. (FR) |
BILAGA IV
Viktig laboratorieverksamhet
Kvoten kontrollerade ämnen i grupp III som får användas i laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:
|
Airbus France (FR) |
|
Eras Labo (FR) |
|
Ineos Fluor (UK) |
|
Ministry of Defense (NL) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
BILAGA V
Viktig laboratorieverksamhet
Kvoten kontrollerade ämnen i grupp IV som får användas inom laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:
|
Acros Organics (BE) |
|
Bie & Berntsen A-S (DK) |
|
Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
|
Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
|
Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
|
Institut scientifique de service public (ISSeP) (BE) |
|
Mallinckrodt Baker (NL) |
|
Merck KGaA (DE) |
|
Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
|
Panreac Química S.A. (ES) |
|
Sanolabor d.d. (SI) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
|
Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
BILAGA VI
Viktig laboratorieverksamhet
Kvoten kontrollerade ämnen i grupp V som får användas inom laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:
|
Acros Organics (BE) |
|
Bie & Berntsen A-S (DK) |
|
Merck KGaA (DE) |
|
Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
|
Panreac Química S.A. (ES) |
|
Sanolabor d.d. (SI) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
Bilaga VII
Kritiska användningsområden inom laboratorie- och analysverksamhet
Kvoten kontrollerade ämnen i grupp VI som får användas för kritiska användningsområden i laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:
|
Mebrom NV (BE) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
BILAGA VIII
Viktig laboratorieverksamhet
Kvoten kontrollerade ämnen i grupp VII som får användas i laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:
|
Ineos Fluor (UK) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
BILAGA IX
Viktig laboratorieverksamhet
Kvoten kontrollerade ämnen i grupp IX som får användas i laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:
|
Ineos Fluor (UK) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
BILAGA X
Denna bilaga offentliggörs inte, eftersom den innehåller konfidentiella uppgifter om affärsverksamhet.
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/52 |
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 2 april 2007
om ändring av beslut 2003/248/EG beträffande förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG avseende växter av jordgubbar och smultron (Fragaria L.) avsedda för plantering, utom frön, med ursprung i Argentina
[delgivet med nr K(2007) 1428]
(2007/212/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 15.1, och
av följande skäl:
(1) |
Enligt direktiv 2000/29/EG får jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.), avsedda för plantering, utom frön, med ursprung i icke-europeiska länder, med undantag av Medelhavsländerna, Australien, Nya Zeeland, Kanada och Förenta staternas kontinentala stater, i princip inte föras in i gemenskapen. Enligt direktivet är det emellertid tillåtet att göra undantag från bestämmelsen, förutsatt att det har fastställts att det inte finns någon risk för spridning av skadegörare. |
(2) |
I kommissionens beslut 2003/248/EG (2) tillåts medlemsstaterna att bevilja tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2000/29/EG för att tillåta import av växter av jordgubbar och smultron (Fragaria L.) avsedda för plantering, utom frön, med ursprung i Argentina. |
(3) |
De omständigheter som motiverade detta undantag har inte förändrats och det har inte framkommit några nya uppgifter som ger anledning att ändra de särskilda villkoren. |
(4) |
Medlemsstaterna bör därför få tillstånd att under ytterligare en begränsad period och på vissa villkor tillåta införsel på sitt territorium av sådana växter. |
(5) |
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I artikel 1 andra stycket i beslut 2003/248/EG skall följande läggas till som led e-h:
”e) |
1 juni 2007–30 september 2007. |
f) |
1 juni 2008–30 september 2008. |
g) |
1 juni 2009–30 september 2009. |
h) |
1 juni 2010–30 september 2010.” |
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 2 april 2007.
På kommissionens vägnar
Markos KYPRIANOU
Ledamot av kommissionen
(1) EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/35/EG (EUT L 88, 25.3.2006, s. 9).
(2) EUT L 93, 10.4.2003, s. 28.
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/53 |
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 2 april 2007
om ändring av beslut 2007/31/EG om övergångsbestämmelser när det gäller avsändande från Bulgarien till andra medlemsstater av vissa produkter inom kött- och mjölksektorn som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004
[delgivet med nr K(2007) 1443]
(Text av betydelse för EES)
(2007/213/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 42,
med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4, och
av följande skäl:
(1) |
I kommissionens beslut 2007/31/EG (2) fastställs övergångsbestämmelser när det gäller avsändande från Bulgarien till andra medlemsstater av vissa produkter inom kött- och mjölksektorn som omfattas av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (3). Dessa produkter bör endast avsändas från Bulgarien om de har framställts vid en bearbetningsanläggning som förtecknas i bilagan till det beslutet. |
(2) |
Bulgarien håller på att utvärdera samtliga bearbetningsanläggningar inom kött- och mjölksektorn. Landet har därför krävt att vissa anläggningar som finns förtecknade i bilagan till beslut 2007/31/EG stryks. Förteckningen i den bilagan bör därför uppdateras i enlighet med detta. Av tydlighetsskäl bör bilagan ersättas med bilagan till det här beslutet. |
(3) |
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Bilagan till beslut 2007/31/EG skall ersättas med bilagan till det här beslutet.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 2 april 2007.
På kommissionens vägnar
Markos KYPRIANOU
Ledamot av kommissionen
(1) EGT L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33). Rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 12.
(2) EUT L 8, 13.1.2007, s. 61.
(3) EUT L 139, 30.4.2004, s. 55. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 22. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).
BILAGA
”BILAGA
Förteckning över bearbetningsanläggningar som får sända produkter från de sektorer som avses i artikel 1 från Bulgarien till de andra medlemsstaterna
ANLÄGGNINGAR FÖR KÖTT
Nr |
Vet.nr |
Anläggningens namn och adress |
Plats för resp. lokal |
1 |
BG 0401028 |
’Mesokombinat-Svishtov’ EOOD |
gr. Svishtov ul. ’33-ti Svishtovski polk’ 91 |
2 |
BG 1201011 |
’Mesotsentrala — Montana’ OOD |
gr. Montana bul. ’Treti mart’ 216 |
3 |
BG 1204013 |
’Kompas’ OOD |
s. Komarevo obsht. Berkovitsa |
4 |
BG 1604039 |
’Evropimel’ OOD |
gr. Plovdiv bul. ’V. Aprilov’ |
5 |
BG 1701003 |
’Mesokombinat — Razgrad’ AD |
gr. Razgrad, Industrialen kvartal, ul. ’Beli Lom’ 1 |
6 |
ВG 1901021 |
’Mekom’ AD |
gr. Silistra Industrialna zona — Zapad |
7 |
BG 2204099 |
’Tandem-V’ OOD |
gr. Sofia bul. ’Iliantsi’ 23 |
8 |
BG 2501002 |
’Tandem — Popovo’ OOD |
s. Drinovo obsht. Popovo |
ANLÄGGNINGAR FÖR FJÄDERFÄKÖTT
Nr |
Vet.nr |
Anläggningens namn och adress |
Plats för resp. lokal |
1 |
BG 1202005 |
’Gala M’ OOD |
gr. Montana |
2 |
BG 1602001 |
’Galus — 2004’ EOOD |
s. Hr. Milevo obl. Plovdiv |
3 |
BG 1602045 |
’Deniz 2001’ EOOD |
gr. Parvomay ul. ’Al. Stamboliiski’ 23 |
4 |
BG 1602071 |
’Brezovo’ AD |
gr. Brezovo ul. ’Marin Domuschiev’ 2 |
5 |
BG 2402001 |
’Gradus-1’ OOD |
gr. Stara Zagora kv. ’Industrialen’ |
6 |
BG 2802076 |
’Alians Agrikol’ OOD |
s. Okop obl. Yambolska |
MJÖLKBEARBETNINGSANLÄGGNINGAR
Nr |
Vet.nr |
Anläggningens namn och adress |
Plats för resp. lokal |
1 |
BG 0412010 |
’Bi Si Si Handel’ OOD |
gr. Elena ul. ’Treti Mart’ 19 |
2 |
BG 0512025 |
’El Bi Bulgarikum’ EAD |
’El Bi Bulgarikum’ EAD |
3 |
BG 0612012 |
OOD ’Zorov — 97’ |
gr. Vratsa |
4 |
BG 0612027 |
’Mlechen ray — 99’ EOOD |
gr. Vratsa |
5 |
BG 0612043 |
ET ’Zorov-91-Dimitar Zorov’ |
gr. Vratsa |
6 |
BG 1112006 |
’Kondov Ekoproduktsia’ OOD |
s. Staro selo |
7 |
BG 1312001 |
’Lakrima’ AD |
gr. Pazardzhik |
8 |
BG 1912013 |
’ZHOSI’ OOD |
s. Chernolik |
9 |
BG 1912024 |
’Buldeks’ OOD |
s. Belitsa |
10 |
BG 2012020 |
’Yotovi’ OOD |
gr. Sliven kv. ’Rechitsa’ |
11 |
BG 2012042 |
’Tirbul’ EAD |
gr. Sliven Industrialna zona |
12 |
BG 2212001 |
’Danon — Serdika’ AD |
gr. Sofia ul. ’Ohridsko ezero’ 3 |
13 |
BG 2212003 |
’Darko’ AD |
gr. Sofia ul. ’Ohridsko ezero’ 3 |
14 |
BG 2212022 |
’Megle-Em Dzhey’ OOD |
gr. Sofia ul. ’Probuda’ 12–14 |
15 |
BG 2512020 |
’Mizia-Milk’ OOD |
gr. Targovishte Industrialna zona |
16 |
BG 2612047 |
’Balgarsko sirene’ OOD |
gr. Haskovo bul. ’Saedinenie’ 94” |
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/55 |
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 3 april 2007
om avslutande av antidumpningsförfarandet för import av pentaerytritol med ursprung i Folkrepubliken Kina, Ryska federationen, Republiken Turkiet, Ukraina och Amerikas förenta stater
(2007/214/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1) |
Den 2 december 2005 mottog kommissionen ett klagomål som ingivits i enlighet med artikel 5 i grundförordningen av European Chemical Industry Council, CEFIC (Europeiska kemiindustrirådet, nedan kallat ”klaganden”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av pentaerytritol. |
(2) |
Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av pentaerytritol från Kina, Ukraina, Ryssland, Turkiet och Förenta staterna och om därav förorsakad väsentlig skada, vilken ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
(3) |
Den 17 januari 2006 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande om inledande (2) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. |
2. Parter som berörs av förfarandet
(4) |
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, gemenskapstillverkarna, de exporterande tillverkarna, importörerna, de användare och organisationer som man visste berördes samt företrädarna för de berörda exportländerna om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
(5) |
Klagande tillverkare, andra gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, användare och leverantörer lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
(6) |
För att de exporterande tillverkare i Kina och Ukraina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska och ukrainska myndigheterna samt till de exporterande tillverkare som den visste var berörda i de båda länderna. Ett företag i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen och i andra hand om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status. Den enda ukrainska tillverkaren ansökte endast om individuell behandling. |
(7) |
I tillkännagivandet om inledande nämnde kommissionen att den i undersökningen eventuellt skulle göra stickprov på exportörer/tillverkare i Kina. Eftersom endast ett företag var samarbetsvilligt och angav att det var villigt att ingå i stickprovet gjordes inga stickprov. |
(8) |
Frågeformulär sändes till alla parter som man visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tre gemenskapstillverkare svarade på frågeformuläret, varav en hade två produktionsanläggningar. Dessutom svarade tre icke-närstående importörer, fem användare, en leverantör, en exporterande tillverkare i Kina, i Turkiet och i Ukraina samt en tillverkare som accepterade att samarbeta i ett eventuellt jämförbart land, Chile. |
(9) |
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för sitt fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och gjorde kontroller på plats hos följande företag:
|
(10) |
Eftersom det måste fastställas ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina och Ukraina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, gjordes kontrollbesök på plats hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett eventuellt jämförbart land, i detta fall Chile:
|
3. Undersökningsperiod
(11) |
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari till och med den 31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller, i tabeller, ”UP”). Undersökningen av hur de faktorer utvecklades som var relevanta för att bedöma skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(12) |
Den berörda produkten är pentaerytritol (även kallad ”penta”) som klassificeras enligt KN-nummer 2905 42 00. Pentaerytritol är ett luktfritt, vitt, kristallint, fast ämne som tillverkas av formaldehyd och acetaldehyd. Den är den polyol som används mest i världen vid tillverkning av alkydhartser. Huvudråvaran är metanol som används vid tillverkning av formaldehyd, acetaldehyd och natriumhydroxid. |
(13) |
Alkydhartser, som huvudsakligen används i beläggningar, står för cirka 60–70 % av slutanvändningen av den berörda produkten. Andra tillämpningar omfattar syntetiska smörjoljor för kylkompressorer, kolofoniumestrar som används i lim som klibbämne och pentaerytritoltetranitrat (PETN). |
(14) |
På världsmarknaden tillverkas det i huvudsak tre olika kvalitetsgrader av pentaerytritol. Den vanligaste är synteskvalitet (”penta mono grade”). De två andra kvalitetsgraderna är teknisk kvalitet (”technical grade”) och nitreringskvalitet (”nitration grade”). Kvalitetsgraden beror på renhetsgraden som fastställs på grundval av andelen av mono- och dipentaerytritol. Till exempel är andelen monopentaerytritol i synteskvaliteten 98 % jämfört med 87 % i den tekniska kvaliteten. Undersökningen visade att tillverkningsprocessen är i stort sett den samma för de vanligaste kvalitetsgraderna av pentaerytritol och att produktionskostnaderna därför konstaterades vara desamma för samtliga kvalitetsgrader. Dessutom konstaterades det att samtliga kvalitetsgrader kännetecknas av samma grundläggande kemiska och fysiska egenskaper och att de i huvudsak används för samma ändamål. |
(15) |
De syntetiska och tekniska kvalitetsgraderna tillhandahålls också i ett fåtal fall i mikroniserad form, vilket innebär att produkten mals efter tillverkningen. Kemiskt sett är mikroniserad pentaerytritol exakt samma produkt, men kostnaderna och försäljningspriset är något högre till följd av malningen. |
(16) |
Den turkiska exporterande tillverkaren opponerade sig mot användningen av endast en typ av pentaerytritol som sammanfattning för de tre olika kvalitetsgraderna syntetisk och teknisk kvalitet samt nitreringskvalitet. Denne hävdade att särskilt den mikroniserade pentaerytritolen skulle betraktas som en annorlunda typ. Denna begäran kunde accepteras och mikroniserad pentaerytritol, som utgör en mycket liten del av gemenskapsindustrins tillverkning och som man konstaterade inte exporteras till gemenskapen från något av de berörda länderna, uteslöts ur de produkter som omfattas av denna undersökning. Det ansågs dock att det inte fanns någon orsak att dela upp de tre olika kvalitetsgraderna i olika typer, eftersom kostnaderna och prisnivåerna är desamma. Det bör också understrykas att pentaerytritol i stor utsträckning är en handelsvara som upplevs som en och samma produkt av slutkonsumenten. Därför förkastades denna begäran och man behöll endast en typ. |
(17) |
På grundval av de fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaperna, tillverkningsprocessen och de olika produkttypernas utbytbarhet ur ett användarperspektiv räknas alla kvalitetsgrader av pentaerytritol som en enda produkt i detta förfarande. |
2. Likadan produkt
(18) |
Den berörda produkten och den pentaerytritol som tillverkades och såldes på de inhemska marknaderna i de berörda länderna och på den inhemska marknaden i Japan, som ursprungligen var tänkt att användas som jämförbart land, samt den pentaerytritol som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapsindustrin konstaterades ha samma grundläggande kemiska och fysiska egenskaper och användare. |
(19) |
Därför drogs den preliminära slutsatsen att de alla måste anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
C. DUMPNING
1. Allmän metod
(20) |
Den allmänna metoden beskrivs nedan. I redovisningen i det följande av undersökningsresultaten beträffande dumpning när det gäller de berörda länderna beskrivs därför endast de aspekter som är specifika för det enskilda exporterande landet. |
2. Normalvärde
(21) |
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare om företagets försäljning av pentaerytritol på hemmamarknaden var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen. |
(22) |
Därefter undersökte kommissionen om försäljningen av pentaerytritol i representativa kvantiteter på hemmamarknaden kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. I de fall där försäljningsvolymen av pentaerytritol som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden utgjorde minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen och där det vägda genomsnittliga priset var detsamma som eller översteg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på den inhemska marknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där volymen lönsam försäljning av pentaerytritol utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkten eller där det vägda genomsnittliga priset var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat endast som ett vägt genomsnitt av lönsam försäljning, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen av pentaerytritol. |
(23) |
I de fall där andelen lönsam försäljning av pentaerytritol utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen av den produkten, ansågs försäljningen av produkten inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle gå att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset. Om de inhemska priserna för pentaerytritol som såldes av en tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod tillämpas. |
(24) |
I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet på grundval av varje producents egna produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. |
(25) |
Kommissionen undersökte i detta syfte för varje berörd tillverkare om uppgifterna avseende försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga. |
(26) |
Uppgifterna om faktiska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på hemmamarknaden ansågs vara tillförlitliga när det berörda företagets försäljningsvolym på hemmamarknaden kunde anses vara representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Vinstmarginalen på försäljningen på hemmamarknaden fastställdes på grundval av den försäljning på hemmamarknaden som ägt rum vid normal handel. |
(27) |
I samtliga fall där dessa villkor inte uppfylldes undersökte kommissionen om uppgifter om andra exportörer eller tillverkare på den inhemska marknaden i ursprungslandet kunde användas, i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen. När tillförlitliga uppgifter var tillgängliga för bara en exporterande tillverkare kunde ett genomsnitt enligt artikel 2.6 a i grundförordningen inte fastställas. Det undersöktes då om villkoren i artikel 2.6 b var uppfyllda, dvs. om man kunde använda uppgifter om den berörda exportörens eller tillverkarens faktiska kostnader för tillverkning och försäljning av produkter inom samma allmänna produktkategori. När några sådana uppgifter inte var tillgängliga eller inte tillhandahölls av tillverkaren, fastställdes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, dvs. på grundval av någon annan rimlig metod. |
3. Exportpris
(28) |
I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
a) Jämförelse
(29) |
Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där de konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. |
b) Dumpningsmarginal
(30) |
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för varje exporterande tillverkare på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. |
4. Turkiet
(31) |
Den enda kända exporterande tillverkaren besvarade frågeformuläret. |
a) Normalvärde
(32) |
Tillverkaren hade en representativ sammanlagd försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden och all försäljning kunde betraktas som normal handel. |
(33) |
Det konstaterades dessutom att de inhemska priserna varierade kraftigt beroende på försäljningsmånad. |
(34) |
Av ovanstående skäl och i syfte att exakt återge normalvärdet för den berörda produkten under undersökningsperioden ansågs det i detta särskilda fall ändamålsenligt att fastslå ett månatligt normalvärde för den berörda produkten. |
(35) |
För varje månad ansågs de inhemska priserna vara en lämplig grund för att fastställa normalvärdet. Normalvärdet baserade sig därför på de aktuella priserna som betalats eller kunde betalas av oberoende kunder på den turkiska inhemska marknaden under varje månad under undersökningsperioden. |
b) Exportpris
(36) |
I samtliga fall såldes den berörda produkten till oberoende kunder i gemenskapen. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt hade betalts eller kunde betalas. |
(37) |
För att få till stånd en verklig jämförelse till följd av variationerna i normalvärdet under undersökningsperioden ansågs det ändamålsenligt att fastställa ett vägt genomsnittligt exportpris per månad under undersökningsperioden. |
c) Jämförelse
(38) |
Justeringar gjordes för skillnaderna i transport-, försäkrings-, lastnings- och kreditkostnader samt rabatter, provisioner och avdrag. |
(39) |
De angivna försäkringskostnaderna, avdragen och förpackningskostnaderna avvek något från uppgifterna i den exporterande tillverkarens bokföring. Justeringsbeloppen korrigerades därför i enlighet med denna. |
(40) |
Undersökningen visade dessutom att den exporterande tillverkaren betalade ett avsevärt belopp för konsulttjänster. Företaget ansåg att dessa avgifter inte berättigade till en justering och att de därför inte borde dras av från exportpriset eller från de inhemska försäljningspriserna. Det ansågs dock att denna utgift påverkade kostnaderna och priserna för den berörda produkten och därför påverkade prisjämförelsen. Beloppet fördelades därför på grundval av kvantitet i förhållande till försäljning (försäljning på hemma- och EU-marknaden och försäljning till tredjeländer) och drogs av från försäljningspriserna som en justering i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen. |
(41) |
Vad gäller kreditkostnaderna konstaterades det att den angivna räntan för undersökningsperioden inte återspeglade den verkliga kortsiktiga finansieringskostnaden för företaget. Kreditkostnaderna justerades därför i enlighet med denna. |
d) Dumpningsmarginal
(42) |
Eftersom det fanns ett klart mönster för hur exportpriserna varierade beroende på tidsperiod ansågs det att denna faktor skulle beaktas då dumpningsmarginalen beräknades. Jämförelsen gjordes därför på månatlig basis mellan det vägda genomsnittliga exportpriset och det vägda genomsnittliga normalvärdet för den berörda produkten. |
(43) |
Av ovanstående skäl var dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, uttryckt i procent av nettopriset cif vid gemenskapens gräns, lägre än miniminivån i artikel 9.3 i grundförordningen. |
(44) |
Det konstaterades att dumpningsmarginalen också hade varit minimal om jämförelsen hade gjorts mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och individuella exporttransaktioner. En sådan jämförelse ansågs dock inte lämplig. Eftersom exportpriserna dock följde ett mönster som varierade kraftigt från månad till månad (en skillnad på upp till 20 % av exportpriset kunde noteras mellan de olika månaderna under undersökningsperioden – med avsevärt lägre nivåer mellan maj och oktober 2005) följde de månatliga normalvärdena samma trend. Denna utveckling berodde på att huvudråvarorna, som stod för en betydande andel av den berörda produktens produktionskostnad, utvecklades på samma sätt. Den metod som beskrivs i skäl 42 återspeglar därför till fullo den dumpning som ägde rum. |
(45) |
Eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren föreföll svara för hela den turkiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen fanns det inte någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare avstått från att samarbeta. |
(46) |
Förfarandet gällande Turkiet kunde därför avslutas i enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen. |
5. Kina och Ukraina
a) Marknadsekonomisk status
(47) |
I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skall normalvärdet vid antidumpningsundersökningar av import med ursprung i Kina och Ukraina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
(48) |
Kriterierna för erhållande av marknadsekonomisk status är i korthet följande:
|
(49) |
En exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade inom tidsfristen in ansökningsblanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos detta företag alla nödvändiga uppgifter som det lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status. |
(50) |
Undersökningen visade att ansökan om marknadsekonomisk status måste avslås för detta företag, eftersom det inte uppfyllde krav ett, två och tre ovan. |
(51) |
Eftersom de viktigaste aktieinnehavarna var statsägda företag och de direktörer som utsetts av dem innehade en kontrollerande och oproportionerligt stor andel av posterna i styrelsen konstaterades det att staten kunde utöva ett betydande inflytande på företagets beslut rörande verksamheten i fråga om daglig förvaltning, vinstfördelning, nyemittering av aktier, kapitalökning, ändring av bolagsordning och upplösning av företaget och att dessa beslut därför inte fattades som svar på signaler från marknaden. |
(52) |
Dessutom visade inte företagets räkenskaper dess verkliga ekonomiska situation, eftersom företaget omotiverat gjort vissa omfördelningar när det gällde avskrivningen av tillgångar, något som innebar ett brott mot de internationella redovisningsstandarderna (IAS 1–13). Detta i förening med att företagets revisorer inte uttryckte några reservationer eller förklarade något rörande denna praxis stred klart mot internationella redovisningsnormer. |
(53) |
Vad gällde uppskattningen av de ursprungliga tillgångarna kunde företaget inte förklara hur uppskattningen hade gjorts. Slutligen kunde företaget inte på något sätt bevisa att det betalat hyran för kontorsbyggnaden. Bägge bristerna innebar att det förekom betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
(54) |
Den rådgivande kommittén rådfrågades och de parter som berördes direkt gavs möjlighet att kommentera slutsatserna. Kommissionen mottog emellertid inte några synpunkter. Gemenskapsindustrin gavs även tillfälle att lämna synpunkter, och samtyckte till ställningstagandena om marknadsekonomisk status. |
(55) |
Av ovanstående skäl fastställdes det att marknadsekonomisk status inte skulle beviljas den kinesiska exporterande tillverkaren. |
b) Individuell behandling
(56) |
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning för erhållande av individuell behandling. |
(57) |
Den kinesiska exporterande tillverkaren som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status ansökte i andra hand om individuell behandling. Såsom beskrivs i skäl 51 konstaterades det att staten via sina företrädare i företagets styrelse utövade ett till den grad betydande inflytande på exportpriser och exportkvantiteter samt försäljningsvillkor att det inte kunde betraktas som fritt. Dessutom innebar den statliga inblandningen i den dagliga förvaltningen av företaget att risken för kringgående av åtgärder inte kunde uteslutas om företaget beviljades en individuell tullsats. |
(58) |
Eftersom det konstaterades att den kinesiska exporterande tillverkaren inte uppfyllde samtliga krav för att beviljas individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen förkastades begäran om individuell behandling. |
(59) |
Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Ukraina som inte hade begärt marknadsekonomisk status krävde endast individuell behandling. Det finns dock inga övriga kända tillverkare av pentaerytritol i Ukraina, något som bekräftas av att den exportkvantitet av pentaerytritol från Ukraina till gemenskapen som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren angav överensstämde med de kvantiteter som Eurostat uppgav. Det ansågs därför onödigt att avgöra om denna exporterande tillverkare skulle beviljas individuell behandling eftersom en enda landsomfattande skatt skulle införas i vilket fall som helst. |
c) Normalvärde
i) Jämförbart land
(60) |
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen skall normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land. |
(61) |
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att för fastställande av normalvärde för Kina och Ukraina använda Japan som ett lämpligt jämförbart land och inbjöd berörda parter att lämna synpunkter på detta val. Inga berörda parter gjorde några invändningar. |
(62) |
Kommissionen kontaktade den kända tillverkaren av pentaerytritol i Japan och bad den samarbeta i detta förfarande. Inget samarbete kunde dock fås till stånd. |
(63) |
De länder som berörs av det nuvarande förfarandet valdes inte ut, eftersom samarbete saknades eller deras inhemska marknad kunde vara snedvriden till följd av dumpning. Kommissionen ville därför få till stånd ett samarbete med alla andra kända tillverkare i Chile, Taiwan, Brasilien och Sydkorea, dvs. med andra länder där pentaerytritol tillverkades. |
(64) |
Endast tillverkaren i Chile var samarbetsvillig. Även om det fanns endast en tillverkare i Chile utsattes den inhemska chilenska pentaerytritolmarknaden för hård konkurrens under undersökningsperioden till följd av import från Kina, Taiwan, Förenta staterna, Sverige och Sydkorea, eftersom det varken hade införts kvoter eller andra kvantitativa importrestriktioner. |
(65) |
Därför drogs preliminärt slutsatsen att Chile var mest lämpligt och skäligt som jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. |
(66) |
Ett frågeformulär skickades därför till tillverkaren där man bad om information om de inhemska försäljningspriserna och produktionskostnaden för den likadana produkten. Uppgifterna i svaret kontrollerades på ort och ställe. |
(67) |
Undersökningen visade dock att den samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkaren inte tillämpade dumpning. Det hade inte skett någon uppenbar snedvridning av den turkiska marknaden av pentaerytritol, och den tillverkningsprocess och de råmaterial som den turkiska tillverkaren använde liknade mer de kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna. |
(68) |
Det drogs därför den slutsatsen att Turkiet kunde betraktas som ett lämpligt jämförbart land för detta förfarande. |
ii) Normalvärde i det jämförbara landet
(69) |
Normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställdes enligt artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkarna i det jämförbara landet. |
(70) |
Normalvärdet bestämdes enligt skäl 32–35. |
d) Exportpriser
(71) |
De kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarnas hela exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen, och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
(72) |
Eftersom man kom fram till att ett genomsnittligt normalvärde för hela undersökningsperioden inte var representativt, av skäl som beskrivs i skäl 33–37, fastställdes månatliga genomsnittliga exportpriser. |
e) Jämförelse
(73) |
Justeringar gjordes i tillämpliga och motiverade fall för transport-, försäkrings-, och hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader samt förpacknings-, kredit- och bankkostnader. |
f) Dumpningsmarginaler
(74) |
För samtliga exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det månatligen vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med det månatligen vägda genomsnittliga exportpriset till gemenskapen. |
(75) |
När det gäller Kina var den volym pentaerytritol som exporterats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren avsevärt mindre än 70 % av den totala volymen pentaerytritol som importerats under undersökningsperioden från Kina enligt Eurostats uppgifter. För de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina måste dumpningsmarginalen fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Det ansågs därför nödvändigt att dumpningsmarginalen fastställs på grundval av de högsta dumpade transaktionerna för den samarbetsvilliga tillverkaren. Detta tillvägagångssätt ansågs nödvändigt också för att undvika att belöna bristande samarbetsvilja och med hänsyn till att det inte fanns några uppgifter som tydde på att en icke-samarbetsvillig part hade tillämpat dumpning på en lägre nivå. |
(76) |
Därför beräknades en genomsnittlig landsomfattande dumpningsmarginal där den viktningsfaktor som användes var cif-värdet för båda grupperna av exportörer, dvs. samarbetsvilliga exportörer och icke samarbetsvilliga exportörer. |
(77) |
I Ukrainas fall, såsom förklaras i skäl 59, ansågs det till följd av den höga samarbetsnivån ändamålsenligt att fastställa den landsomfattande dumpningsmarginalen på samma nivå som den som gällde för samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |
(78) |
Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull, är följande:
|
6. Ryssland och Förenta staterna
(79) |
Ingen av tillverkarna i Ryssland och Förenta staterna samarbetade i denna undersökning. Den landsomfattande dumpningsmarginalen fastställdes därför preliminärt, i brist på andra mer lämpliga grunder, på grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter från klaganden. |
(80) |
Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif gemenskapens gräns före tull, är följande:
|
D. SKADA
1. Tillverkning i gemenskapen
(81) |
Undersökningen visade att den likadana produkten tillverkades av fem tillverkare i gemenskapen. En av tillverkarna har två produktionsanläggningar. Klagomålet ingavs på två av dessa tillverkares vägnar. Efter det att undersökningen hade inletts beslutade en tredje tillverkare att stödja förfarandet genom att till fullo samarbeta i undersökningen. De båda andra tillverkarna, som lämnade allmänna uppgifter om tillverkning och försäljning, stödde förfarandet. |
(82) |
Den sammanlagda gemenskapstillverkningen med avseende på artikel 4.1 i grundförordningen beräknades således preliminärt genom att man lade samman de tre samarbetsvilliga gemenskapstillverkarnas produktion med de båda andra tillverkarnas produktion, enligt de uppgifter som lämnats av dem. På grundval av detta uppgick gemenskapens totala tillverkning av den likadana produkten till 115 609 ton under undersökningsperioden. |
2. Definition av gemenskapsindustrin
(83) |
De tre gemenskapstillverkare som samarbetade till fullo i undersökningen redovisade en produktion som utgör 94 % av den likadana produkten som tillverkas i gemenskapen. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
3. Förbrukning i gemenskapen
(84) |
Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på basis av de kända gemenskapstillverkarnas försäljningsvolymer samt importen från samtliga tredjeländer utifrån det relevanta KN-numret enligt Eurostat. Det bör därför noteras att endast en av de två icke-klagande gemenskapstillverkarna lämnade försäljningssiffror för hela skadeundersökningsperioden. Därför beaktades inte den andra tillverkarens försäljning, eftersom uppgifterna endast lämnades för undersökningsperioden. Eftersom dessa försäljningsvolymer var låga påverkas den totala bilden inte av att de utesluts. Såsom framgår av tabellen nedan minskade förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten och den likadana produkten med 12 % under skadeundersökningsperioden. Efterfrågan var stabil mellan 2003 och 2004, medan den sjönk med 9 % jämfört med året dessförinnan under undersökningsperioden.
|
4. Import till gemenskapen från de berörda länderna
a) Sammantagen bedömning av importens verkan
(85) |
Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av importen av pentaerytritol med ursprung i Kina, Förenta staterna, Turkiet, Ryssland och Ukraina borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Importen från Turkiet skedde inte till dumpade priser, och därför borde förfarandet avslutas för import från det landet. |
b) Dumpningsmarginal och importvolym
(86) |
De genomsnittliga dumpningsmarginalerna som fastställts för de fyra återstående länderna efter det att Turkiet hade uteslutits överstiger den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Importvolymen från vart och ett av dessa länder är inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Importens marknadsandel uppgick under undersökningsperioden till 1,8 % för Kina, 1,5 % för Ryssland, 3,7 % för Ukraina och 1,9 % för Förenta staterna. |
c) Konkurrensvillkor
(87) |
Importvolymerna från Kina, Ryssland och Ukraina ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden och priserna följde samma utveckling och underskred klart gemenskapsindustrins priser. |
(88) |
Såsom nämnts ovan har man kunnat fastställa att den berörda produkten som importerades från de berörda länderna och den likadana produkten som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin har samma grundläggande tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och slutanvändning. Dessutom säljs alla produkter via liknande försäljningskanaler till samma kunder och konkurrerar således med varandra. |
(89) |
Importen från Förenta staterna underskred inte gemenskapsindustrins priser (se skäl 141). De amerikanska exportörernas prisbeteende verkade i själva verket skilja sig totalt från prisbeteendet för exportörerna i de berörda länderna. Förenta staterna lyckades i själva verket öka sin marknadsandel på gemenskapsmarknaden till priser som låg över de tre andra länderna. Förklaringen ligger i att en av de amerikanska exporterande tillverkarna har varit framgångsrik i ett annat marknadssegment där det är möjligt att få högre priser. Det ansågs därför att en sammantagen bedömning av importen från Förenta staterna och den dumpade importen från Kina, Ryssland och Ukraina inte var ändamålsenlig i ljuset av konkurrensvillkoren för importen från Förenta staterna och den dumpade importen från de tre berörda länderna och den likadana gemenskapsprodukten. |
(90) |
På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att de villkor som motiverar sammantagen bedömning av importen av pentaerytritol med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina var uppfyllda. |
d) Sammantagen volym och marknadsandel
(91) |
Importvolymen från Kina, Ryssland och Ukraina, som baserade sig på uppgifter från Eurostat, ökade kraftigt från 1 235 ton år 2002 till 5 136 ton under undersökningsperioden. Deras sammanlagda marknadsandel ökade stadigt från 1 % till 7 % under samma period. Detta måste ses mot bakgrund av en minskad förbrukning.
|
e) Importpriser och prisunderskridande
(92) |
Prisuppgifterna om den totala importen från de tre berörda länderna kommer från Eurostat. Tabellen nedan visar hur de genomsnittliga importpriserna för Kina, Ryssland och Ukraina utvecklades. Under skadeundersökningsperioden sjönk dessa priser med 13 %.
|
(93) |
Vid fastställandet av prisunderskridandet använde sig kommissionen av uppgifter som hänförde sig till undersökningsperioden. Man använde sig därvid av gemenskapsindustrins försäljningspriser till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Priserna jämfördes med importpriserna från de tre berörda länderna. Eftersom Ryssland inte samarbetade hämtades de vägda genomsnittliga exportpriserna från Eurostat. När det gäller Kina och Ukraina gjordes jämförelsen med de samarbetsvilliga tillverkarnas exportpriser efter rabatter, vid behov justerade till nivån priser cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för tullklareringskostnader och kostnader efter import. Priserna ansågs vara representativa i båda fallen eftersom det endast finns en tillverkare av pentaerytritol i Ukraina. När det gäller Kina stod den samarbetsvilliga tillverkarens export för ungefär hälften av all den pentaerytritol som exporterades från Kina till EG. |
(94) |
Jämförelsen visade att de vägda genomsnittliga marginalerna för prisunderskridandet var 11,3 % för Kina, 6,2 % för Ukraina och 11,9 % för Ryssland under undersökningsperioden. |
5. Gemenskapsindustrins situation
(95) |
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin innefattat en analys av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som haft betydelse för industrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
a) Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(96) |
Tillverkningen minskade med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Ökningen år 2004 berodde på att en tillverkares produktionskapacitet ökade. Produktionsvolymerna uppvisar följande utveckling:
|
(97) |
Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins produktionsenheters nominella kapacitet med beaktande av avbrott i tillverkningen. Produktionskapaciteten ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen skedde i huvudsak under 2004 och berodde på att en tillverkare fått sin tillverkning att fungera på ett smidigt sätt och att samma tillverkares andra produktionsanläggning omorganiserats. |
(98) |
Till följd av att produktionsvolymerna minskade och kapaciteten ökade något minskade kapacitetsutnyttjandet från 95 % år 2002 till 87 % under undersökningsperioden.
|
b) Lager
(99) |
Lagren mer än fördubblades under skadeundersökningsperioden, något som visar att gemenskapsindustrin fick allt svårare att sälja sina produkter på gemenskapsmarknaden.
|
c) Försäljningsvolym, marknadsandelar och genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen
(100) |
Gemenskapsindustrins försäljning av pentaerytritol till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden minskade stadigt från 64 663 ton år 2002 till 54 543 ton under undersökningsperioden, dvs. med 16 %. Försäljningsvolymerna minskade därför kraftigare än förbrukningen i gemenskapen som minskade med 12 % under samma period, såsom ovan nämns. Industrin förlorade sålunda en marknadsandel på 3 procentenheter. Marknadsandelen föll alltså från 78 % år 2002 till 75 % under undersökningsperioden.
|
(101) |
De genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Priserna steg något mellan 2002 och 2003. Därefter sjönk de igen och nådde en rekordlåg nivå under undersökningsperioden då de stod på 1 040 euro/ton. |
(102) |
Prisminskningarna under skadeundersökningsperioden bör ses mot bakgrund av gemenskapsindustrins försök att konkurrera med den dumpade importen. De nuvarande prisnivåerna är dock ohållbara, eftersom gemenskapsindustrin är tvungen att sälja för ett lägre belopp än kostnadspriserna för att kunna stanna kvar på marknaden.
|
d) Lönsamhet och kassaflöde
(103) |
Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins lönsamhet kraftigt från 12,6 % år 2002 till – 11,5 % under undersökningsperioden. År 2004 lyckades gemenskapsindustrin fortfarande göra lite vinst, men situationen förändrades dramatiskt under undersökningsperioden, då industrin började göra förluster. Den främsta orsaken till denna utveckling är att de höjda priserna för råvarukostnaderna, särskilt metanol, som står för cirka 25 % av produktionskostnaderna, inte kunde överföras på slutkonsumenterna till följd av de låga importpriserna för de berörda länderna.
|
(104) |
Kassaflödet försämrades också under skadeundersökningsperioden, i linje med den försämrade lönsamheten, och blev negativt under undersökningsperioden. Minskningen i den absoluta nivån på det negativa kassaflödet vid slutet av perioden berodde på minskade produktions- och försäljningsvolymer.
|
e) Investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital
(105) |
Investeringarna uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. De viktigaste investeringarna gjordes dock år 2003, då gemenskapsindustrin fortfarande var lönsam. Under undersökningsperioden investerade en tillverkare i att minska flaskhalsarna i produktionen, medan en annan tillverkare investerade i uppgradering av produktionsutrustningen för att uppfylla miljökrav.
|
(106) |
Avkastningen på investeringar från produktion och försäljning av den likadana produkten var negativ under undersökningsperioden och minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, något som avspeglar den ovannämnda negativa lönsamhetsutvecklingen.
|
(107) |
Det fanns inget som tydde på att gemenskapsindustrin, som består av stora företag som också tillverkar andra produkter, hade problem att anskaffa kapital för sin verksamhet. Slutsatsen blev därför att gemenskapindustrin kunde anskaffa kapital för sin verksamhet under hela skadeundersökningsperioden. |
f) Antal anställda, produktivitet och löner
(108) |
Utvecklingen för sysselsättning, produktivitet och löner såg ut på följande vis:
|
(109) |
Antalet anställda ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Detta berodde på en omorganisation vid en gemenskapstillverkare, vilket ledde till en intern omfördelning av den personal som arbetade med pentaerytritol, även om det totala antalet anställda av företaget som helhet förblev stabilt. Till följd av att antalet anställda ökade något och produktionsvolymerna minskade, var produktiviteten negativ under skadeundersökningsperioden. |
(110) |
De genomsnittliga lönenivåerna per anställd steg med 4 % under skadeundersökningsperioden, vilket är mindre än inflationsökningen under samma period. |
g) Tillväxt
(111) |
Medan förbrukningen i gemenskapen sjönk med 12 % under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolymer med 16 %. Importvolymerna från Kina, Ryssland och Ukraina ökade samtidigt med mer än 300 % och importvolymerna från Förenta staterna med mer än 700 %. Följden blev att gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar, medan de berörda importörerna lyckades öka sina. |
h) Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen och återhämtning från tidigare dumpning
(112) |
Dumpningsmarginalerna för Kina, Ryssland, Ukraina och Förenta staterna specificeras ovan i dumpningsavsnittet. Dessa marginaler ligger klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar. |
(113) |
Gemenskapsindustrin återhämtar sig inte från effekterna av tidigare dumpning eller subventionering, eftersom inga undersökningar har gjorts tidigare. |
6. Slutsats om skada
(114) |
Analyserna av skadeindikatorerna visar att situationen för gemenskapsindustrin förvärrades avsevärt efter 2002 och nådde sin lägsta nivå under undersökningsperioden, då industrin gjorde en förlust på 11,5 %. |
(115) |
Vad gäller den minskade förbrukningen under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapstillverkningen med 3 % och kapacitetsutnyttjandet med 8 % under samma period. Försäljningen på gemenskapsmarknaden minskade med 16 % i fråga om volym och 25 % i fråga om värde. Denna utveckling återspeglas också av de ökade lagren som nästan fördubblades under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen minskade därför från 78 % år 2002 till 75 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga enhetspriserna minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden, något som inte återspeglar ökningen i råvarukostnaderna under samma period. För att inte förlora fler marknadsandelar och hålla tillverkningen igång hade gemenskapsindustrin inget annat alternativ än att följa de prisnivåer som skapats till följd av den dumpade importen. Följden blev att lönsamheten minskade avsevärt under undersökningsperioden. |
(116) |
De flesta andra skadeindikatorer bekräftar också gemenskapsindustrins negativa situation. Avkastningen på investeringar och kassaflödet var negativa och produktiviteten sjönk, medan investeringarna dock ökade. Investeringarna under undersökningsperioden, som var det år då gemenskapsindustrin gick med förlust, gjordes i själva verket främst för att minska flaskhalsarna i produktionen och uppgradera maskinparken så att den uppfyllde miljökraven och inte för att få ny produktionsutrustning. Att antalet anställda ökade något berodde på att en tillverkare omorganiserade sin verksamhet och inte anställde någon ny personal då den ekonomiska situationen förvärrades. |
(117) |
Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledande anmärkning
(118) |
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Undersökningen omfattade även andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt med denna, för att säkra att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
2. Verkningar av den dumpade importen
(119) |
Det bör påpekas att när det gäller Turkiet, vars marknadsandel steg till 8,6 % under undersökningsperioden, låg den fastställda dumpningsmarginalen under miniminivån. Import från Turkiet beaktades därför inte i analysen av effekterna av den dumpade importen på den skada som gemenskapsindustrin lidit. Den sammanlagda marknadsandelen för de återstående fyra länderna steg till 9 % under undersökningsperioden. |
(120) |
Importvolymerna från Kina, Ryssland och Ukraina ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden, både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. År 2002 var volymerna nästan försumbara, och uppgick till endast 1 235 ton. Under skadeundersökningsperioden ökade de med 316 % till 5 136 ton under undersökningsperioden. Deras sammanlagda marknadsandel under samma period ökade från 1 % till 7 %. De vägda genomsnittliga importpriserna minskade med 13 %, vilket ledde till ett klart prisunderskridande under undersökningsperioden. Den stora ökningen i importvolymerna för de tre berörda länderna och deras ökade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden, till priser som var avsevärt lägre än gemenskapsindustrins priser, sammanföll med den uppenbara försämringen av den totala ekonomiska situationen inom gemenskapsindustrin under samma period. |
(121) |
Gemenskapsindustrin har påpekat att även om den dumpade importens marknadsandel var liten lyckades den åstadkomma allvarliga störningar på marknaden på grund av affärernas karaktär. Pentaerytritol är en handelsvara och det lägsta priset på marknaden bestämmer till en stor del marknadspriset som andra tillverkare måste anpassa sig till om de vill ha kvar sina beställningar. Detta bevisas av att gemenskapsindustrins försäljningspriser sjönk under skadeundersökningsperioden, medan priserna för huvudråvaran, metanol, steg. Gemenskapsindustrin vidhåller att den inte kunde överföra stegringen av råvarupriserna till sina kunder till följd av det kraftiga pristrycket på dumpade importer. Detta ledde till att lönsamheten, avkastningen på investeringar och kassaflödet minskade avsevärt. |
(122) |
Om man ser på utvecklingen mer i detalj framgår det att den ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin försämrades kraftigast under undersökningsperioden. Under åren före undersökningsperioden ökade importen från Kina, Ryssland och Ukraina kraftigt från 1 235 ton år 2002 till 4 752 ton år 2004, dvs. med 285 %, medan priserna för dessa länder minskade med 9 % under samma period. Effekten av denna importökning på situationen för gemenskapsindustrin var inte drastisk. Medan försäljningsvolymerna minskade med 9 % och priserna med 1 %, hölls den vinstnivå som nåddes 2004 på en skälig nivå (5,7 %). Under undersökningsperioden sammanföll gemenskapsindustrins försäljningsminskning på 7 % med en ytterligare importökning från de berörda länderna på 8 %, vilket var en relativt liten ökning jämfört med den ökning som uppnåddes under de tidigare två åren. Det var dock endast under undersökningsperioden som gemenskapsindustrins lönsamhet minskade drastiskt då den föll till – 11,5 %, och dess ekonomiska situation förvärrades dramatiskt. |
(123) |
Då man ser på hela skadeundersökningsperioden förefaller det därför som om det finns ett samband mellan hur den dumpade importen utvecklats och den skada som gemenskapsindustrin lidit. De dumpade importerna i sig verkar dock inte förklara den kraftiga nedgången i gemenskapsindustrins lönsamhet under undersökningsperioden. Man kan därför inte dra den slutsatsen att den dumpade importen skulle ha spelat en avgörande roll i den skadevållande situationen för gemenskapsindustrin som kulminerade under undersökningsperioden. |
3. Verkningar av andra faktorer
a) Minskad förbrukning inom EU
(124) |
Förbrukningen av pentaerytritol i gemenskapen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Nedgången verkar hänga samman med minskad efterfrågan på alkydhartser inom färgindustrin som står för cirka 70 % av slutanvändningen av pentaerytritol på gemenskapsmarknaden. Vid ett besök hos en industriell användare av pentaerytritol, som tillverkar alkydhartser för färgindustrin, framgick det att efterfrågan på alkyder förväntas sjunka till och med ännu kraftigare i framtiden till följd av kommande ändringar i miljölagstiftningen som kommer att införa restriktioner av utsläpp av flyktiga organiska föreningar från färg som används för både arkitektur- och industriändamål. Eftersom alkydhartser inte är lika miljövänliga som annan teknik i fråga om flyktiga organiska föreningar förväntas deras användning i färg att minska. |
(125) |
Gemenskapsindustrins försäljning minskade med 16 % när det gällde volymen och med tre procentenheter när det gällde marknadsandelen, från 78 % år 2002 till 75 % under undersökningsperioden. Importvolymerna från Kina, Ryssland och Ukraina ökade med 316 % under skadeundersökningsperioden vilket ledde till att deras marknadsandel ökade från 1 % till 7 % genom att de tog över den marknadsandel som gemenskapen förlorade. Den sjunkande efterfrågan på pentaerytritol i gemenskapen förklarar därför inte i sig att situationen för gemenskapsindustrin försämrades under skadeundersökningsperioden. |
(126) |
Den årliga förbrukningsutvecklingen visar dock att förbrukningsminskningen var mycket kraftigare mellan 2004 och undersökningsperioden, eftersom den minskade med 9 % jämfört med föregående år. Förbrukningen var stabil mellan 2003 och 2004, medan den ökade med 3 % mellan 2002 och 2003. Eftersom förbrukningsminskningen sammanfaller med den period då gemenskapsindustrin började gå med förlust kan det inte uteslutas att den minskade efterfrågan på pentaerytritol på gemenskapsmarknaden bidrog till skadan för gemenskapsindustrin. |
b) Import från andra tredjeländer
(127) |
Importen från andra tredjeländer (de fem största) uppvisar följande utveckling:
|
(128) |
Enligt Eurostat och den information som samlats in under undersökningen är de viktigaste tredjeländerna från vilka pentaerytritol importeras Chile, Indien och Taiwan. Då man lägger till importen från Turkiet till importen från andra tredjeländer ökade den totala volymen som importerats från tredjeländer med 12 % från 8 586 ton år 2002 till 9 636 ton under undersökningsperioden. Detta motsvaras av att deras sammanlagda marknadsandel ökade från 10 % till 13 %. Prisnivåerna för importen från tredjeländer förblev högre än gemenskapsindustrins prisnivåer under hela skadeundersökningsperioden. Importen från andra tredjeländer, som konkurrerade med den dumpade importen, lyckades öka sin marknadsandel med tre procentenheter, till priser som låg över gemenskapsindustrins priser. |
(129) |
Det bör dock noteras att import från andra tredjeländer följde en annorlunda utveckling jämfört med den utveckling som den dumpade importen tog. Toppen för importen från övriga tredjeländer nåddes år 2004, medan importen från tredjeländer minskade igen med 22 % jämfört med året dessförinnan, under undersökningsperioden som var det år då gemenskapsindustrin gjorde sina förluster. De genomsnittliga priserna minskade också med 11 % under samma period, och deras marknadsandel minskade med två procentenheter. Detta verkar antyda att också tillverkarna i övriga tredjeländer påverkades av de låga marknadspriserna från och med år 2004. Deras priser förblev dock högre än gemenskapsindustrins priser också under undersökningsperioden. |
c) Gemenskapsindustrins exportresultat
(130) |
Det undersöktes också huruvida gemenskapsindustrins export till länder utanför EU kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin led under skadeundersökningsperioden. Exporten till icke-närstående kunder i länder utanför EU utgjorde cirka hälften av gemenskapsindustrins försäljning av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden. Exportvolymerna ökade med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden, medan de genomsnittliga exportpriserna minskade med 7 %.
|
(131) |
Även om volymen av exportförsäljningen ökade något påverkades den totala ekonomiska situationen inom gemenskapsindustrin negativt av att de genomsnittliga exportpriserna var lägre än de genomsnittliga försäljningspriserna på gemenskapsmarkanden under hela skadeundersökningsperioden samt att de till och med låg under produktionskostnaden per enhet, även om detta inte direkt påverkade lönsamheten på gemenskapsmarknaden. Det kan därför inte uteslutas att den skada som gemenskapsindustrin led också indirekt har förorsakats av lönsamhetens negativa utveckling på exportmarknaderna, eftersom detta skulle påverka till exempel gemenskapsindustrins möjligheter att göra nya investeringar och anställa ny personal. |
d) Andra gemenskapstillverkare
(132) |
Försäljningsvolymerna för den icke-klagande gemenskapstillverkaren som lämnade information för hela skadeundersökningsperioden minskade ännu kraftigare än volymerna för gemenskapsindustrin. Det verkar därför som om denna tillverkare befinner sig i en likadan situation som de klagande gemenskapstillverkarna. Det står därför klart att denna tillverkare inte bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
e) Ökning av råvarupriser
(133) |
Priserna för huvudråvaran, metanol, steg kraftigt under skadeundersökningsperioden. Enligt den statistik som offentliggjordes på Methanex, världens största tillverkare och marknadsförare av metanol, webbplats steg det europeiska kontraktspriset från 125 euro/ton i januari 2002 till 235 euro/ton i december 2005. Följden var att produktionskostnaden per enhet steg med 10 % under skadeundersökningsperioden och att lönsamheten därför minskade, eftersom försäljningspriserna per enhet minskade med 13 % under samma period. |
(134) |
De stigande råvarupriserna kan inte i sig anses ha skadat gemenskapsindustrin. Lönsamhetens negativa utveckling berodde snarare på att gemenskapstillverkarna inte kunde överföra dessa högre råvarukostnader till sina konsumenter genom att höja sina försäljningspriser till följd av den låga prisnivån på gemenskapsmarknaden. Medan metanolpriserna steg med 88 % under skadeundersökningsperioden var stegringen endast 2 % under undersökningsperioden. Även om marknadspriset för pentaerytritol var lågt under undersökningsperioden förklarar inte prisutvecklingen för huvudråvaran metanol, som skedde samtidigt, varför gemenskapsindustrin gjorde så stora förluster under undersökningsperioden. |
4. Slutsats om orsakssamband
(135) |
De uppgifter som finns tillgängliga antyder att även om marknadsandelen var liten har den dumpade importen från Kina, Ryssland och Ukraina utövat ett pristryck på gemenskapsindustrins priser. En mer detaljerad analys visar dock att det inte går att fastställa ett faktiskt orsakssamband mellan det faktum att den ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin försämrades och hur den dumpade importen utvecklades. |
(136) |
Den betydande minskningen i gemenskapsindustrins lönsamhet och den övergripande ekonomiska situationen inträffade mellan 2004 och undersökningsperioden, då volymerna för den dumpade importen ökade med endast 8 % jämfört med en ökning på 285 % under de tidigare tre åren, då gemenskapsindustrin fortfarande gick med vinst. Den minskade efterfrågan på pentaerytritol på gemenskapsmarknaden sammanföll med att gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades. Det verkar också som om prisökningen för huvudråvaran metanol var mindre drastisk under undersökningsperioden jämfört med tidigare år, och att den därför inte förklarar den plötsliga och dramatiska försämringen i lönsamhet under undersökningsperioden. |
(137) |
Att gemenskapsindustrin exporterar nästan hälften av sin tillverkning till priser som ligger under kostnaderna har setts som en faktor som ytterligare bidragit till den totala negativa situationen på gemenskapsmarknaden, även om den inte direkt påverkar lönsamheten på gemenskapsmarknaden. |
(138) |
Man kan därför inte dra den slutsatsen att enbart den dumpade importen förorsakat den väsentliga skadan. Undersökningen av andra faktorer i enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen visade i själva verket att skadan också kunde bero på minskad förbrukning, gemenskapsindustrins exportresultat och import från andra tredjeländer. |
5. Importen från Förenta staterna
(139) |
Importvolymerna från Förenta staterna ökade från 169 ton år 2002 till 1 355 ton under undersökningsperioden. Detta ledde till att marknadsandelen ökade från 0,2 % till 1,9 % under samma period. |
(140) |
De genomsnittliga priserna för import från Förenta staterna minskade under skadeundersökningsperioden men var högre än de som tillverkarna i Kina, Ryssland och Ukraina krävde:
|
(141) |
Fastställandet av prisunderskridandet beskrevs i skäl 93. Den vägda genomsnittliga underskridningsmarginalen för Förenta staterna var – 19,5 % under undersökningsperioden. Med andra ord var det genomsnittliga importpriset avsevärt högre än det pris som gemenskapsindustrin krävde på gemenskapsmarknaden. Såsom nämns nedan ledde importen från Förenta staterna inte till någon prisnedgång. |
(142) |
Parallellt med att importen från Förenta staterna ökade upplevde gemenskapsindustrin bland annat att dess försäljning, marknadsandelar och priser sjönk under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till slutsatsen i skäl 117 att gemenskapsindustrin led väsentlig skada. Det bör dock noteras att priserna för import från Förenta staterna inte underskred gemenskapsindustrins priser, utan att varan i själva verket såldes till avsevärt högre priser än gemenskapsindustrins priser. Dessutom gjordes ytterligare en jämförelse mellan priserna för import från Förenta staterna med det icke-skadevållande priset för den likadana produkten som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållandet priset erhölls genom att man justerade gemenskapsindustrins försäljningspriser för att återge den vinstmarginal som gemenskapsindustrin kunde förväntas få om den skadevållande dumpningen inte fanns. Denna jämförelse visade att nivån för underskridande var minimal. På denna grundval drogs slutsatsen att denna import inte bidrog till den skada som gemenskapsindustrin led. |
F. AVSLUTANDE AV FÖRFARANDENA
(143) |
Eftersom det inte finns något betydande orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit bör det nuvarande antidumpningsförfarandet avslutas i enlighet med artikel 9.2 och 9.3 i grundförordningen. |
(144) |
Klaganden och alla andra berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för kommissionens avsikt att avsluta förfarandet. Klagandena lämnade sedan sina synpunkter, men det påverkade inte de slutsatser som beskrivs ovan. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Antidumpningsförfarandet för import av pentaerytritol, som klassificeras enligt KN-nummer 2905 42 00, med ursprung i Kina, Ryssland, Turkiet, Ukraina och Förenta staterna, avslutas härmed.
Artikel 2
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 3 april 2007.
På kommissionens vägnar
Peter MANDELSON
Ledamot av kommissionen
(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).
(2) EUT C 11, 17.1.2006, s. 4.
AVTAL
Rådet
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/70 |
Information om dagen för ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om delgivning av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur
Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om delgivning av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (1), som undertecknades i Bryssel den 19 oktober 2005, kommer att träda i kraft den 1 juli 2007 i enlighet med artikel 10.2 i avtalet.
(1) EUT L 300, 17.11.2005, s. 55.
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/70 |
Information om dagen för ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område
Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (1), som undertecknades i Bryssel den 19 oktober 2005, kommer att träda i kraft den 1 juli 2007 i enlighet med artikel 12.2 i avtalet.
(1) EUT L 299, 16.11.2005, s. 62.
Rättelser
4.4.2007 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 94/71 |
Rättelse till kommissionens direktiv 2007/19/EG av den 30 mars 2007 om ändring av direktiv 2002/72/EG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel och av rådets direktiv 85/572/EEG om förteckning över simulatorer som skall användas för undersökning av migration av beståndsdelar i material och produkter av plast avsedda att komma i kontakt med livsmedel
( Europeiska unionens officiella tidning L 91 av den 31 mars 2007 )
På sidan 17 och i innehållsförteckningen, titeln, och sidan 22, signaturen skall det
i stället för:
”den 30 mars 2007”
vara:
”den 2 april 2007”
På sidan 22, artikel 3.1,
|
första stycket, skall det:
|
|
tredje stycket
|
På sidan 22, artikel 4, skall det vara:
”Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter den 3 april 2007. ”