Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 370 , 21/12/1999 s. 0023
SKRIFTLIG FRÅGA E-0170/99 från Jaime Valdivielso de Cué (PPE) till kommissionen (11 februari 1999) Angående: Miljö Kommissionen har vidtagit åtgärder för att minska förekomsten av kvicksilver i batterier och ackumulatorer. Dessa åtgärder kommer att vara tillämpliga i medlemsstaterna från den 1 januari 1999. Kan kommissionen ange hur man främjar användandet av laddningsbara batterier och ackumulatorer samt hur man främjar forskning på detta område som skulle kunna leda till en slutgiltig lösning på detta problem eftersom laddningsbara batterier är mer miljövänliga? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (12 april 1999) Det är meningen att minska förekomsten av kvicksilver i batterier genom de bestämmelser som fastställs i kommissionens direktiv 98/101/EG av den 22 december 1998 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 91/157/EEG om batterier och ackumulatorer som innehåller vissa farliga ämnen(1). Bestämmelserna träder i kraft den 1 januari 2000. Enligt artikel 6 i rådets direktiv 91/157/EEG av den 18 mars 1991 om batterier och ackumulatorer som innehåller vissa farliga ämnen(2) skall medlemsstaterna upprätta program för att främja dels försäljningen av sådana batterier som innehåller mindre mängder farliga ämnen, dels forskning i syfte att ta fram mer miljövänliga batterier. Medlemsstaterna skall dessutom enligt artikel 3 i direktiv 75/442/EEG om avfall(3) uppmuntra utvecklingen av renare teknik och renare produkter. Laddningsbara batterier bidrar till uppnåendet av de överordnade politiska mål som satts upp för avfallshantering och miljöskydd. Det finns dock för närvarande inget särskilt gemenskapsprogram eller direktiv som främjar användningen av sådan teknik. Eftersom amorteringstiden för laddningsbara batterier är mycket kort, tror kommissionen att marknadskrafterna kommer att sörja för större spridning. Kommissionen har uppmuntrat forskning och teknisk utveckling (FoTU) avseende (laddningsbara) högeffektiva sekundärbatterier för elektrisk drift av fordon i syfte att förbättra effektiviteten och reducera kostnaderna. Inom ramen för Fjärde ramprogrammet avsattes omkring 20 miljoner euro från programmen för icke-nukleär energi (Joule) och industri- och materialteknik till FoTU om nya batterier. Framför allt när det gäller ökad energitäthet och förbättrad framställningsteknik för litiumbatterier har det gjorts stora framsteg. Även om tekniken i första hand gäller anläggningar för hybrid- och elfordon, kan en stor del av denna teknik anpassas till små mobila tillämpningar (vilket också har skett). Det är tänkt att fortsätta med detta arbete inom ramen för Femte ramprogrammet (se temaprogram 4 "Energi, miljö och hållbar utveckling" nyckelåtgärd 6 "Ekonomisk och effektiv energi för ett konkurrenskraftigt Europa") där man uttryckligen nämner forskning om mikrolagring med hög kapacitet, vilket också omfattar energieffektiva sekundärbatterier. (1) EGT L 1, 5.1.1999. (2) EGT L 78, 26.3.1991. (3) EGT L 194, 25.7.1975.