21.1.2021 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
C 23/218 |
P8_TA(2019)0150
Programmet för Europeiska solidaritetskåren ***I
Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för Europeiska solidaritetskåren och om upphävande av [förordningen om den europeiska solidaritetskåren] och förordning (EU) nr 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))
(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)
(2021/C 23/42)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0440), |
— |
med beaktande av artiklarna 294.2, 165.4, 166.4 och 214.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0264/2018), |
— |
med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
— |
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
— |
med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 6 december 2018 (2), |
— |
med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
— |
med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, budgetutskottet samt utskottet för regional utveckling (A8-0079/2019). |
1. |
Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
2. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
3. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
P8_TC1-COD(2018)0230
Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) …/… om inrättande av programmet för Europeiska solidaritetskåren och om upphävande av [förordningen om den europeiska solidaritetskåren] och förordning (EU) nr 375/2014
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165.4, 166.4 och 214.5,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och
av följande skäl:
(1) |
Europeiska unionen bygger på solidaritet mellan invånarna och mellan medlemsstaterna. Denna gemensamma värdegrund , som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, vägleder unionens handlande och ger den enighet som krävs för att hantera nuvarande och framtida samhällsutmaningar – utmaningar som unga EU-medborgare är beredda att anta genom att uttrycka sin solidaritet i praktiken. [Ändr. 1] |
(1a) |
Med tanke på den betydande ökningen av humanitära och globala kriser finns det ett behov av att utveckla solidariteten mellan medlemsstaterna och med tredjeländer som drabbats av katastrofer orsakade av människor eller naturkatastrofer, i syfte att på ett bättre sätt främja solidaritet och synliggöra humanitärt bistånd bland unionsmedborgarna. [Ändr. 2] |
(1b) |
Humanitärt bistånd grundar sig på principerna om opartiskhet, neutralitet och icke-diskriminering, som är en del av internationell humanitär rätt och unionsrätten. Humanitärt bistånd tillhandahåller en behovsbaserad katastrofinsats i syfte att rädda liv, förebygga och lindra mänskligt lidande, slå vakt om människovärdet och skydda utsatta grupper som drabbats av katastrofer orsakade av människor eller naturkatastrofer. Katastrofriskreducering och katastrofberedskap genom verksamhet som bygger upp kapacitet och motståndskraft är också viktiga delar av det humanitära biståndet. [Ändr. 3] |
(2) |
I talet om tillståndet i unionen den 14 september 2016 underströks behovet av att investera i unga och det tillkännagavs att kommissionen skulle inrätta en europeisk solidaritetskår (nedan kallad programmet) som ett sätt att ge unga i hela EU möjlighet att på ett meningsfullt sätt bidra till samhället, visa solidaritet och utveckla sin kompetens och på så sätt inte bara få arbetslivserfarenhet utan också ovärderlig livserfarenhet. |
(3) |
I sitt meddelande En europeisk solidaritetskår av den 7 december 2016 (4) underströk kommissionen behovet av att stärka solidaritetsarbetet i Europa, ge unga människor fler och bättre möjligheter till solidaritetsverksamhet inom flera olika områden och stödja nationella , regionala och lokala aktörer i deras ansträngningar att hantera olika utmaningar och kriser. Med meddelandet inleddes Europeiska solidaritetskårens första fas där olika unionsprogram har använts för att erbjuda unga i hela unionen volontärarbete, praktik eller jobb. [Ändr. 4] |
(4) |
I artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen betonas solidaritet som en av EU:s grundläggande principer. Denna princip nämns också i artikel 21.1 i fördraget om Europeiska unionen som en av grundvalarna för EU:s yttre åtgärder. |
(4a) |
I denna förordning definieras solidaritet som att alla känner ett ansvar gentemot alla att engagera sig i det allmänna bästa, vilket kommer till uttryck genom konkreta handlingar som görs utan tanke på motprestation. [Ändr. 5] |
(4b) |
Det är ett viktigt uttryck för solidaritet att ge stöd till människor och samhällen utanför unionen som drabbas av katastrofer eller som är särskilt sårbara för katastrofer och i behov av humanitärt bistånd som grundar sig på de grundläggande principerna om neutralitet, humanitet, oberoende och opartiskhet. [Ändr. 6] |
(4c) |
Deltagande volontärer och organisationer som genomför insatser inom ramen för Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd bör följa de principer som anges i det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd. [Ändr. 7] |
(4d) |
Det finns ett behov av att vidareutveckla solidariteten med offren för kriser och katastrofer i tredjeländer och att göra det humanitära biståndet och volontärarbetet i allmänhet mer känt och synligt bland unionsmedborgarna som något man ägnar sig åt under hela livet. [Ändr. 8] |
(4e) |
Unionen och medlemsstaterna har åtagit sig att genomföra Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, både internt och genom yttre åtgärder. [Ändr. 9] |
(4f) |
I sina slutsatser av den 19 maj 2017 om operationalisering av kopplingen mellan humanitärt arbete och utvecklingsarbete erkände rådet behovet av att stärka motståndskraften genom att bättre sammankoppla humanitärt bistånd med utvecklingssamarbete och att ytterligare stärka de operationella kopplingarna mellan de kompletterande strategierna för humanitärt bistånd, samarbetsutveckling och konfliktförebyggande. [Ändr. 10] |
(5) |
Unga bör erbjudas ett enkelt , inkluderande och meningsfullt sätt att engagera sig i solidaritetsverksamhet som låter dem uttrycka sitt samhällsengagemang och samtidigt förvärva nyttiga erfarenheter, kunskaper, färdigheter och kunskaper kompetenser som gagnar deras personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling, och därmed förbättra sin anställbarhet. Sådan verksamhet bör också stödja mobilitet för unga volontärer, praktikanter och arbetstagare samt stödja mångkulturellt utbyte . [Ändr. 11] |
(6) |
Den solidaritetsverksamhet som erbjuds bör vara av hög kvalitet, i den meningen att den bör fylla syfta till att åtgärda icke tillgodosedda samhällsbehov, öka solidariteten och bidra till att stärka lokalsamhällen, och demokratiskt deltagande. Den bör ge unga möjlighet att skaffa sig värdefull kunskap värdefulla kunskaper, färdigheter och kompetens kompetenser , . Den bör vara ekonomiskt tillgänglig för unga, och genomföras under säkra , inkluderande och sunda förhållanden. En dialog mellan lokala och regionala myndigheter och europeiska nätverk som är specialiserade på akuta samhällsproblem bör uppmuntras för att på bästa sätt fastställa icke tillgodosedda samhällsbehov och säkerställa ett behovsinriktat program. Solidaritetsverksamheten bör inte inverka negativt på befintliga jobb eller praktikplatser och bör bidra till att stärka företagens åtaganden om socialt ansvar utan att för den skull ersätta dem. [Ändr. 12] |
(7) |
Europeiska solidaritetskåren fungerar som en gemensam inkörsport till solidaritetsverksamhet i och utanför unionen. Samstämmighet och komplementaritet bör säkerställas med unionens andra relevanta politikområden och program. Solidaritetskåren bör bygga vidare på styrkor och synergieffekter hos tidigare och befintliga program, särskilt Europeiska volontärtjänsten (5) och EU-frivilliga för humanitärt arbete (6). Den kompletterar också medlemsstaternas insatser för att stödja unga och underlätta deras övergång från skola till arbetsliv inom ramen för program såsom ungdomsgarantin genom att ge dem ytterligare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden i form av praktik och jobb inom solidaritetsverksamhet i det egna landet eller utomlands. Man säkerställer också komplementaritet med befintliga nätverk på unionsnivå som är relevanta för kårens verksamhet, till exempel det europeiska nätverket för offentliga arbetsförmedlingar Eures och Eurodesk och relevanta civilsamhällesorganisationer, inbegripet arbetsmarknadens parter och nätverk som företräder unga människor och volontärer . Dessutom bör man säkerställa att befintliga relevanta program, särskilt nationella solidaritets- solidaritetsprogram, till exempel volontär-, samhällstjänst- och utbytesprogram för ungdomar, och solidaritetskåren kompletterar varandra, med utgångspunkt i bästa praxis när så är lämpligt , för att ömsesidigt stärka och berika programmens genomslagskraft och kvalitet och bygga vidare på god praxis . Den europeiska solidaritetskåren bör inte ersätta nationella program. Det bör säkerställas att alla ungdomar har tillgång till nationell solidaritetsverksamhet. Kommissionen bör utarbeta praktiska riktlinjer för programmets komplementaritet med andra unionsprogram och finansieringskällor samt för synergierna mellan dem . [Ändr. 13] |
(8) |
Vad gäller tolkningen av relevant lagstiftning på unionsnivå bör både den gränsöverskridande volontärverksamheten inom Europeiska solidaritetskåren och den volontärverksamhet som fortsätter att få stöd enligt förordning (EU) nr 1288/2013 anses vara likvärdiga den verksamhet som genomförs inom Europeiska volontärtjänsten. |
(8a) |
Certifieringen av utsändar- och värdorganisationer som skett i överensstämmelse med förordning (EU) nr 375/2014 ska inte genomföras igen inom det nya programmet, utan bör erkännas som likvärdig när denna förordning genomförs från och med 2021. [Ändr. 14] |
(9) |
Europeiska solidaritetskåren bör ge unga nya möjligheter till icke-formellt och informellt lärande genom volontärarbete, praktik eller jobb inom solidaritetsverksamhet och möjlighet att utforma och utveckla solidaritetsprojekt på eget initiativ. Dessa möjligheter bidrar till att förbättra deras personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling. Europeiska solidaritetskåren stöder också nätverksarbete för kårens deltagare och organisationer samt åtgärder för att säkerställa kvaliteten på den understödda verksamheten och validera läranderesultaten. Den kommer därför också att bidra till europeiskt samarbete som är relevant för unga och öka insikten om dess positiva effekter. Den bör även bidra till att stärka samhällen och stödja befintliga organisationer som genomför solidaritetsverksamhet. [Ändr. 15] |
(10) |
Verksamheten bör ha ett tydligt europeiskt mervärde och gynna lokalsamhällen och samtidigt främja den enskildes personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling, vilket kan . Verksamheten bör kunna ske i form av volontärarbete, praktik, jobb, projekt eller nätverksarbete inom olika områden, t.ex. utbildning, sysselsättning, jämställdhet, entreprenörskap (särskilt socialt företagande), medborgarskap och demokratiskt deltagande , interkulturell och interreligiös dialog, social inkludering, integration av personer med funktionsnedsättning , miljö- och naturskydd, klimatinsatser, katastrofförebyggande åtgärder, katastrofberedskap och återhämtning, jordbruk och landsbygdsutveckling, tillhandahållande av livsmedel och andra förnödenheter, hälsa och välbefinnande, kultur, inbegripet kulturarv, kreativitet och kultur, gymnastik och idrott, socialt stöd och välfärd, mottagande och integration av tredjelandsmedborgare, med inriktning på att övervinna de utmaningar som migranter ställs inför, territoriellt samarbete och sammanhållning samt samarbete över gränserna. Sådan solidaritetsverksamhet bör omfatta en gedigen aspekt av lärande och utbildning genom lämplig verksamhet som kan erbjudas deltagarna före, under och efter solidaritetsverksamheten. [Ändr. 16] |
(11) |
Volontärverksamhet (både i och utanför unionen) är en värdefull erfarenhet som ger tillfälle till icke-formellt och informellt lärande som stärker de ungas personliga, sociala, utbildningsmässiga och yrkesmässiga utveckling, aktiva medborgarskap , demokratiska deltagande och anställbarhet. Volontärarbete bör baseras på ett skriftligt volontäravtal och volontärverksamheten bör inte inverka negativt på potentiell eller befintlig betald anställning och bör inte heller ses som en ersättning för denna. Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta om ungdomspolitiska insatser för volontärarbete genom den öppna samordningsmetoden. [Ändr. 17] |
(12) |
Praktik Lättillgängliga praktikplatser och jobb inom solidaritetsverksamhet kan ge unga ytterligare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och samtidigt bidra till att lösa viktiga samhällsproblem. Detta bör vara tydligt åtskilda från volontärarbete både ekonomiskt och organisatoriskt . Praktikplatser bör aldrig leda till att arbetstillfällen ersätts. Avlönade praktikplatser och jobb kan dock vara ett incitament för missgynnade unga och unga med sämre förutsättningar att delta i solidaritetsrelaterad verksamhet som de annars kanske inte skulle ha tillgång till, och samtidigt ge ett tydligt europeiskt mervärde genom att bidra till att lösa viktiga, olösta samhällsproblem och stärka lokalsamhällen. Praktik kan främja ungas anställbarhet och produktivitet samtidigt som deras övergång från utbildning till sysselsättning underlättas, vilket är avgörande för att förbättra deras varaktiga inträde möjligheter på arbetsmarknaden. De praktikplatser och jobb som erbjuds utgör en språngbräda för unga så att de kan ta sig in på arbetsmarknaden . Praktik och jobb som erbjuds inom Europeiska solidaritetskåren uppfyller kvalitetsprinciperna bör alltid betalas av den deltagande organisation som tar emot eller anställer deltagaren. Praktikplatser bör grunda sig på ett skriftligt praktikavtal, i förekommande fall i enlighet med det tillämpliga regelverket i det land där praktiken äger rum, och bör följa principerna i rådets rekommendation av den 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram (7). De praktikplatser och Jobb som erbjuds utgör en språngbräda för unga så att de kan ta sig in på arbetsmarknaden och bör därför åtföljas av adekvat stöd efter verksamheten. Praktikplatser och jobb underlättas av berörda aktörer på arbetsmarknaden, särskilt offentliga och privata arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter och handelskammare, och finansieras av den deltagande organisationen bör baseras på ett anställningsavtal i enlighet med nationell rätt eller tillämpliga kollektivavtal, eller bådadera, i det deltagande land där jobbet utförs. Det ekonomiska stödet till de deltagande organisationer som erbjuder jobb bör inte överstiga tolv månader . Som Deltagande organisationer bör de ansöka om finansiering via Europeiska solidaritetskårens behöriga genomförandeorgan för förmedling mellan de unga deltagarna och arbetsgivare som erbjuder praktik och jobb på solidaritetsområdet. Praktikplatser och jobb bör åtföljas av lämplig förberedelse, utbildning på arbetsplatsen och stöd efter placeringen, anpassat till deltagarens deltagande. Praktikplatser och jobb kan underlättas av berörda aktörer på arbetsmarknaden, särskilt offentliga och privata arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter och handelskammare, samt medlemsorganisationer i Eures i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/589 (8) när det handlar om utlandsverksamhet. [Ändr. 18] |
(12a) |
Insatser bör göras för att säkerställa att praktikplatser och jobb är tillgängliga för alla unga, särskilt för unga med sämre förutsättningar, inbegripet unga med funktionsnedsättning eller som är socialt eller kulturellt missgynnade, migranter och invånare i isolerade landsbygdsområden och EU:s yttersta randområden. [Ändr. 19] |
(13) |
Ungas initiativförmåga är en viktig tillgång för samhället och arbetsmarknaden. Europeiska solidaritetskåren bidrar till att främja denna aspekt genom att ge unga möjlighet att utforma och genomföra egna projekt för att tillgodose särskilda behov i sina lokalsamhällen. Dessa projekt är ett tillfälle att pröva nya idéer för att utveckla innovativa lösningar på gemensamma problem genom en nedifrån-och-upp-strategi och hjälpa unga människor att själva genomföra solidaritetsinsatser. De kan också fungera som en språngbräda för ytterligare engagemang i solidaritetsverksamhet och är ett första steg för att uppmuntra kårdeltagarna att starta företag eller bilda och fortsätta vara aktiva medborgare som volontärer, praktikanter eller anställda i föreningar, icke-statliga organisationer eller andra organisationer med solidaritetsverksamhet, ungdomsverksamhet eller icke-vinstdrivande verksamhet. Europeiska solidaritetskåren bör framför allt skapa ett klimat där unga människor blir allt mer motiverade att engagera sig i solidaritetsverksamhet och tjäna samhällsintresset. [Ändr. 20] |
(13a) |
Volontärer kan bidra till att stärka unionens kapacitet att tillhandahålla behovs- och principbaserat humanitärt bistånd och bidra till att öka effektiviteten i den humanitära sektorn när de har valts ut, utbildats och förberetts för sin utplacering på ett korrekt sätt, så att de har de färdigheter och den kompetens som de behöver för att på bästa möjliga sätt kunna hjälpa de behövande, under förutsättning att de kan räkna med relevant stöd och handledning på plats. Det är därför ytterst viktigt att det finns högkvalificerade, välutbildade och erfarna handledare eller mentorer på fältet, då de bidrar till de humanitära insatsernas effektivitet och stöder volontärer. [Ändr. 21] |
(14) |
Unga människor och organisationer som deltar i Europeiska solidaritetskåren bör känna att de tillhör en gemenskap av personer och organ som är engagerade i att främja solidaritet i hela Europa. Samtidigt behöver deltagande organisationer stöd för att stärka sin kapacitet att erbjuda verksamhet av hög kvalitet till ett ökande antal deltagare. Europeiska solidaritetskåren stöder nätverksarbete som stärker ungas och deltagande organisationers engagemang i samhället, främjar en europeisk solidaritetskårsanda och uppmuntrar utbytet av användbara bästa metoder och erfarenheter. Nätverksarbetet bidrar också till att öka kunskapen om Europeiska solidaritetskåren bland offentliga och privata aktörer och till att samla in detaljerade och meningsfulla synpunkter från deltagare och deltagande organisationer på hur Europeiska solidaritetskåren genomförs under olika skeden . Insamlingen av synpunkter bör inbegripa frågor om programmets mål så att man bättre kan utvärdera hur väl de uppfylls . [Ändr. 22] |
(14a) |
För att programmet ska kunna genomföras framgångsrikt krävs ökad synlighet och medvetenhet samt ytterligare marknadsföring av de tillgängliga finansieringsmöjligheterna genom informationskampanjer (bland annat en årlig informationsdag om Europeiska solidaritetskåren) och dynamiska kommunikationsmedel, med särskilt fokus på sociala medier, för att säkerställa så stor medvetenhet som möjligt bland målgrupperna, både enskilda personer och organisationer. [Ändr. 23] |
(15) |
Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa kvaliteten på de verksamheter och andra möjligheter som erbjuds genom Europeiska solidaritetskåren, och åt att målet om inkludering uppnås genom dessa, i synnerhet genom att erbjuda deltagarna lämplig utbildning online eller offline , språkstöd, skälig anpassning, försäkring, administrativt stöd förenklade administrativa förfaranden och stöd före och efter verksamheten samt validera de kunskaper och färdigheter som de förvärvat genom sin kårerfarenhet. Volontärernas Stödåtgärder bör utvecklas och tillhandahållas i samarbete med ungdomsorganisationer och andra icke-vinstdrivande organisationer och civilsamhällesorganisationer i syfte att utnyttja deras sakkunskap på området. Deltagarnas och de avsedda mottagarnas säkerhet och trygghet är av yttersta vikt och de . All verksamhet ska följa principen om att inte göra någon skada. Deltagarna bör inte skickas på uppdrag i områden där det råder internationella eller inhemska väpnade konflikter , eller till anläggningar som strider mot internationella människorättsstandarder . Verksamhet som omfattar direktkontakt med barn bör vägledas av principen om barnets bästa, och bör i lämpliga fall omfatta bakgrundskontroller av deltagarna eller andra åtgärder som syftar till att säkerställa barnens skydd . [Ändr. 24] |
(15a) |
I enlighet med EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter (2017) och artikel 9 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska unionen och medlemsstaterna främja och stödja omställningen från placering på institution av sårbara personer, såsom personer med funktionsnedsättning och barn, till familje- och samhällsbaserad vård. I detta sammanhang bör programmet inte stödja åtgärder eller initiativ som hindrar åtagandet att sätta stopp för placeringar på institution eller placeringar som skulle vara skadliga för barn eller personer med funktionsnedsättning. [Ändr. 25] |
(15b) |
EU:s principer om lika möjligheter och icke-diskriminering bör respekteras fullt ut under hela genomförandet av programmet, inbegripet under identifieringen och urvalet av deltagare och organisationer. [Ändr. 26] |
(16) |
För att säkerställa att erfarenheten från Europeiska solidaritetskåren bidrar till deltagarnas personliga, utbildningsmässiga, sociala, kulturella, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling, bör de kunskaper och färdigheter som verksamheten resulterar i kartläggas och dokumenteras ordentligt, med beaktande av nationella omständigheter och särdrag, i enlighet med rådets rekommendation av den 20 december 2012 om valideringen av icke formellt och informellt lärande (9). För att säkerställa att registrerade sökande erbjuds passande solidaritetsverksamheter bör de få tillgång till solidaritetsverksamheternas läranderesultat innan de väljer att delta. Därför bör man, när så är lämpligt, uppmuntra användningen av ändamålsenliga instrument på unionsnivå och nationell nivå för erkännande av icke-formellt och informellt lärande, såsom ungdomspasset och Europass. [Ändr. 27] |
(16a) |
De nationella programkontoren bör även uppmuntra unga volontärer att bli ambassadörer för programmet och dela med sig av sina erfarenheter i ungdomsnätverk, på utbildningsinstitutioner och på workshoppar. Före detta volontärer och ambassadörer skulle också kunna bidra till utbildningen av framtida kandidater. [Ändr. 28] |
(17) |
En kvalitetsmärkning bör säkerställa att de deltagande organisationerna uppfyller unionens värden, principer och mål samt Europeiska solidaritetskårens principer och krav vad gäller deras rättigheter och skyldigheter samt säkerhetsnormer under alla skeden av solidaritetsverksamheten , inbegripet före och efter verksamheten . Att ha fått kvalitetsmärkningen är en förutsättning för att få delta, men bör inte automatiskt leda till finansiering inom Europeiska solidaritetskåren. Olika kvalitetsmärkningar bör användas för olika typer av solidaritetsverksamheter. [Ändr. 29] |
(18) |
Alla enheter som vill delta i Europeiska solidaritetskåren bör kvalitetsmärkas under förutsättning att de uppfyller tillämpliga villkor. För att säkerställa att de deltagande organisationerna verkligen uppfyller Europeiska solidaritetskårens principer och krav vad gäller deras rättigheter och skyldigheter bör separata kvalitetsmärkningar införas för volontärarbete i solidaritetsverksamhet, volontärarbete till stöd för humanitära biståndsinsatser och praktik och jobb, och de bör även skilja sig åt beroende på den deltagande organisationens funktion. Arbetet med kvalitetsmärkning bör utföras fortlöpande av Europeiska solidaritetskårens genomförandeorgan. Den tilldelade kvalitetsmärkningen bör regelbundet omprövas och kunna bör upphävas om det vid kontroller konstateras att villkoren inte längre är uppfyllda. Det administrativa förfarandet bör minimeras för att inte avskräcka mindre organisationer. [Ändr. 30] |
(19) |
En enhet som vill ansöka om finansiering för att erbjuda verksamhet inom Europeiska solidaritetskåren bör först ha fått en kvalitetsmärkning. Det här kravet gäller dock inte fysiska personer som söker ekonomiskt stöd för sina solidaritetsprojekt för en informell grupp av kårdeltagare. |
(19a) |
Ansökningar om bidrag bör som regel lämnas in till det nationella programkontoret i det land där den deltagande organisationen är baserad. Ansökningar om bidrag för solidaritetsverksamhet som organiseras av Europaomfattande eller internationella organisationer, solidaritetsverksamhet som utförs av volontärgrupper på prioriterade områden som fastställts på EU-nivå och solidaritetsverksamhet till stöd för humanitära biståndsinsatser i tredjeländer bör lämnas in till genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea), som inrättades genom kommissionens genomförandebeslut 2013/776/EU (10) . [Ändr. 31] |
(20) |
De deltagande organisationerna kan ha flera funktioner i Europeiska solidaritetskåren. Som värdar bedriver de verksamhet för att ta emot deltagare och kan bland annat anordna verksamhet och ge deltagarna vägledning och stöd under solidaritetsverksamheten samt återkoppling efter verksamheten , beroende på vad som är lämpligt. I en stödfunktion bedriver de verksamhet för att sända ut och förbereda deltagarna före avresan, under och efter solidaritetsverksamheten och kan bland annat utbilda och leda deltagarna vidare till lokala organisationer efter verksamheten , i syfte att skapa fler möjligheter för ytterligare solidaritetserfarenheter . De nationella programkontoren bör även uppmuntra volontärer att bli ambassadörer för programmet och dela med sig av sina personliga erfarenheter i ungdomsnätverk och på utbildningsinstitutioner och därmed bidra till att främja programmet. De nationella programkontoren bör ge volontärerna stöd i detta syfte . [Ändr. 32] |
(20a) |
För att stödja solidaritetsverksamhet bland unga människor bör de deltagande organisationerna vara offentliga eller privata enheter eller internationella organisationer, icke-vinstdrivande eller vinstdrivande, och får inbegripa ungdomsorganisationer, religiösa institutioner och välgörenhetsorganisationer, sekulära humanistiska organisationer, icke-statliga organisationer och andra aktörer från civilsamhället. Finansieringen från programmet bör endast täcka den icke-vinstdrivna delen av de deltagande organisationernas verksamheter. [Ändr. 33] |
(21) |
Det bör bli lättare att driva Europeiska solidaritetskårens projekt i större skala. Samtidigt bör potentiella bidragsmottagare ges tillgång till korrekta och kontinuerligt uppdaterade uppgifter om dessa möjligheter. Särskilda åtgärder bör vidtas för att hjälpa dem som ansvarar för solidaritetskårsprojekt att söka bidrag eller skapa synergieffekter genom stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och programmen för migration, säkerhet, rättvisa och medborgarskap, hälsa och kultur. [Ändr. 34] |
(22) |
Europeiska solidaritetskårens resurscentrum bör bistå de organ som ansvarar för genomförandet, de deltagande organisationerna och de unga kårdeltagarna för att höja kvaliteten på Europeiska solidaritetskårens verksamhet och förbättra kartläggningen och valideringen av de färdigheter som förvärvats genom verksamheten, bland annat genom att utfärda ungdomspassintyg. |
(23) |
En portal för Europeiska solidaritetskåren bör utvecklas fortlöpande för att ge enkel , hinderfri och användarvänlig tillgång till Europeiska solidaritetskåren och fungera , i enlighet med de standarder som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 (11) . Portalen för Europeiska solidaritetskåren fungerar som en gemensam kontaktpunkt för både intresserade personer och organisationer vad gäller exempelvis registrering, kartläggning och matchning av profiler och möjligheter, nätverksbyggande och virtuella utbyten, kurser på nätet, språkstöd och stöd före och efter verksamheten , mekanismer för återkoppling och utvärdering samt andra användbara funktioner som kan uppkomma i framtiden. Fördelen med en gemensam kontaktpunkt är att den ger samlad tillgång till olika aktiviteter, men enskilda personer kan stöta på fysiska, sociala eller andra hinder vid anslutning till portalen. För att övervinna sådana hinder bör de deltagande organisationerna ge deltagarna stöd vid registreringen. [Ändr. 35] |
(24) |
Europeiska solidaritetskårens portal bör vidareutvecklas med beaktande av den europeiska interoperabilitetsramen (12), som ger särskild vägledning om hur man skapar driftskompatibla digitala offentliga tjänster. Ramen genomförs i medlemsstaterna och andra medlemmar av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) genom nationella ramar för interoperabilitet. Den innehåller 47 konkreta rekommendationer om hur de offentliga förvaltningarna bättre kan förvalta sina initiativ för interoperabilitet, etablera kontakter över organisationsgränserna, rationalisera processer som stöder obrutna digitala tjänster och säkerställa att varken befintlig eller ny lagstiftning äventyrar insatser för interoperabilitet. Portalen bör dessutom vara uppbyggd i enlighet med de standarder som fastställs i direktiv (EU) 2016/2102. [Ändr. 36] |
(24a) |
För att öka insynen i genomförandet och förbättra programmets effektivitet bör kommissionen regelbundet samråda med de viktigaste intressenterna, däribland de deltagande organisationerna, om programmets genomförande. [Ändr. 37] |
(24b) |
För att programmet ska fungera väl och programmets åtgärder vidtas i tid är det mycket viktigt att det införs mekanismer i programmets arbetsprogram som garanterar att registrerade sökande får erbjudanden inom en rimlig och relativt förutsägbar tidsperiod. Registrerade sökande bör därför löpande delges information och uppdateringar om tillgängliga placeringar och aktivt engagerade deltagande organisationer, i syfte att stimulera deras engagemang i programmet efter att de registrerats, och de bör även erbjudas möjlighet att direkt kontakta de aktörer som är engagerade på solidaritetsområdet på både nationell och europeisk nivå. [Ändr. 38] |
(25) |
Förordning [den nya budgetförordningen] (13) (nedan kallad budgetförordningen) gäller för detta program. I den förordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt genomförande, ekonomiskt stöd, finansieringsinstrument och budgetgarantier. |
(26) |
I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (14) och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (15) får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med rådets förordning (EU) 2017/1939 (16) får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägerier och andra brott som påverkar unionens ekonomiska intressen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (17). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullständigt för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
(27) |
Europeiska solidaritetskåren vänder sig till unga mellan 18 och 30 år och för att få delta i kårens verksamhet bör det krävas att man registrerar sig på kårens portal. |
(27a) |
I enlighet med unionens principer om lika möjligheter och icke-diskriminering bör medborgare och varaktigt bosatta i unionen från alla samhällsgrupper och alla åldrar ha möjlighet att visa ett aktivt samhällsengagemang. Med tanke på de särskilda utmaningarna med humanitära insatser bör deltagarna i initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete vara minst 18 år gamla, och de kan komma från en rad olika bakgrunder och åldersgrupper vilkas kompetens är relevant för ett framgångsrikt genomförande av sådana humanitära insatser. [Ändr. 39] |
(28) |
Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att se till att alla unga, särskilt de med sämst sämre förutsättningar, kan delta i Europeiska solidaritetskårens verksamhet , enligt vad som beskrivs närmare i strategin för inkludering och mångfald, som utvecklats och tillämpas inom ramen för programmet Erasmus+ . Särskilda åtgärder , såsom lämpliga former av solidaritetsverksamhet och personlig vägledning, bör vidtas för att främja social inkludering och deltagande av missgynnade unga med sämre förutsättningar , samt för att ta hänsyn till begränsningar som beror på att vissa landsbygdsområden, unionens yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna är så avlägset belägna. Unga människor med sämre förutsättningar bör därför även ha möjlighet att delta på deltid eller i det land där de är bosatta, utan att det påverkar deras möjlighet att delta på heltid eller i ett annat land än det där de är bosatta, och bör kunna dra nytta av andra åtgärder som syftar till att underlätta deras deltagande i programmet. De deltagande länderna bör på samma sätt sträva efter att vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja juridiska och administrativa hinder så att Europeiska solidaritetskåren fungerar väl. Åtgärderna bör, när så är möjligt och utan att det påverkar tillämpningen av Schengenregelverket och unionens lagstiftning om inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare, lösa administrativa problem som gör det svårt att få visum och uppehållstillstånd eller att få ett europeiskt sjukförsäkringskort vid verksamhet i ett annat EU-land. [Ändr. 40] |
(28a) |
Man bör särskilt uppmärksamma och stödja kapaciteten hos de partnerorganisationer som agerar värdar i tredjeländer samt behovet av att integrera volontärarbetet i det lokala sammanhanget och underlätta volontärernas samverkan med lokala humanitära aktörer, värdsamhället och civilsamhället. [Ändr. 41] |
(29) |
För att visa på vikten att bekämpa klimatförändringarna, i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och nå FN:s mål för hållbar utveckling, kommer detta program att bidra till att integrera klimatåtgärder i unionens politik och till att nå det övergripande målet om att minst 25 % av utgifterna i unionsbudgeten ska stödja klimatmålen under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, och ett årligt mål på 30 % så snart som möjligt, men senast 2027 . Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av programmet och på nytt bedömas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. [Ändr. 42] |
(30) |
I denna förordning fastställs en finansieringsram för perioden 2021–2027 som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 17 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning, för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet (18). |
(30a) |
En lämplig del av budgeten bör avsättas för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och utveckling av ungdomsnätverk. [Ändr. 43] |
(31) |
Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning ska göras utifrån vad som är bäst för att nå insatsernas särskilda mål och åstadkomma resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande efterlevnad av reglerna. När det gäller bidrag ska hänsyn tas till enhetskostnader, schablonsatser och skalor för enhetskostnader. |
(32) |
Tredjeländer som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i programmet inom ramen för det samarbete som inrättats genom EES-avtalet, som ligger till grund för genomförandet av unionsprogrammen genom ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. Denna förordning bör ge de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva alla sina befogenheter. Tredjeländers fulla deltagande i programmet bör omfattas av de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar deltagande i programmet för det tredjeland som berörs. Fullt deltagande innebär även en skyldighet att inrätta ett nationellt programkontor och att förvalta vissa av programmets insatser på en decentraliserad nivå. Enskilda personer och enheter från tredjeländer som inte är associerade till programmet bör kunna delta i vissa av programmets insatser, i enlighet med arbetsprogrammet och de ansökningsomgångar som kommissionen utlyser. |
(33) |
För att maximera Europeiska solidaritetskårens genomslag bör de deltagande länderna och andra EU-program få möjlighet att anslå ytterligare nationell finansiering i enlighet med bestämmelserna för Europeiska solidaritetskåren. |
(34) |
I enlighet med [artikel 88 i rådets nya beslut om associering av ULT] (19) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) berättigade till finansiering i enlighet med bestämmelserna och målen för programmet och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |
(35) |
I linje med kommissionens meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (20) bör programmet ta hänsyn till den särskilda situationen i dessa regioner. Åtgärder kommer att vidtas för att öka de yttersta randområdenas deltagande i alla insatser , bland annat ökad publicitet . Sådana åtgärder kommer att övervakas regelbundet och utvärderas. [Ändr. 44] |
(36) |
Eftersom programmet genomförs under en sjuårsperiod måste det vara tillräckligt flexibelt för att kunna anpassas efter en förändrad verklighet och nya politiska prioriteringar för genomförandet av solidaritetsverksamhet. Förordningen anger därför inte i detalj hur insatserna ska utformas, och det fastställs inte några politiska prioriteringar eller motsvarande budgetprioriteringar för de kommande sju åren. I stället bör de underordnade politiska beslut och prioriteringar, inbegripet detaljer om särskilda insatser, som ska genomföras genom de olika verksamheterna fastställas i ett årligt arbetsprogram i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (21) (budgetförordningen) bör kommissionen anta arbetsprogram och informera Europaparlamentet och rådet om detta. Arbetsprogrammet bör fastställa de åtgärder som behövs för att genomföra dem i enlighet med programmets allmänna och särskilda mål, urvals- och tilldelningskriterierna för bidrag samt alla andra uppgifter som krävs. Arbetsprogram och eventuella ändringar av dessa bör antas genom genomförandeakter i enlighet med granskningsförfarandet en delegerad akt . När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den genomföra lämpliga samråd under det förberedande arbetet, även på expertnivå, och säkerställa att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt, i syfte att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter . [Ändr. 45] |
(37) |
I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning måste detta program utvärderas på grundval av de uppgifter som har samlats in genom specifika krav på övervakning, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna, bör undvikas. Sådana krav bör omfatta specifika, mätbara och realistiska indikatorer som kan mätas över tid som en grund för att utvärdera effekterna av programmet på fältet. |
(38) |
Lämplig utåtriktad verksamhet, med offentliggörande och spridning av de möjligheter och resultat som de insatser som stöds av programmet medför, bör säkerställas på europeisk, regional, nationell och lokal nivå. Information om programmet bör spridas genom dynamiska kommunikationsmedel, med särskilt fokus på sociala medier, för att nå ut till ett stort antal potentiella sökande. Man bör särskilt uppmuntra sociala företag att stödja Europeiska solidaritetskårens verksamhet. Den utåtriktade verksamheten, offentliggörandet och spridningen bör utgå från alla de organ som genomför programmet med, unionens webbplatser och unionsprogram som hör samman med Europeiska solidaritetskåren, och bör i förekommande fall , inbegripa stöd av andra viktiga parter. [Ändr. 46] |
(39) |
För att bättre nå programmets mål bör kommissionen, medlemsstaterna och nationella myndigheter samarbeta nära i partnerskap med icke-statliga organisationer, sociala företag, ungdomsorganisationer , organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning och lokala aktörer med sakkunskap om solidaritetsinsatser , däribland byråer som arbetar med infrastruktur för och stöd till volontärarbete, till exempel volontärcentrum . [Ändr. 47] |
(40) |
För att effektivisera kommunikationen med allmänheten och stärka synergieffekterna mellan de kommunikationsinsatser som vidtas på kommissionens initiativ, bör de budgetmedel som anslås för kommunikationsinsatser enligt den här förordningen också bidra till att hinderfritt sprida information om unionens politiska prioriteringar i den mån de berör den här förordningens allmänna mål. [Ändr. 48] |
(41) |
För att säkerställa ett effektivt och verksamt genomförande av denna förordning bör programmet i största möjliga mån använda sig av befintliga administrativa arrangemang. Genomförandet av programmet överlåts därför till befintliga strukturer, dvs. kommissionen och de nationella programkontor som utses för förvaltningen av de insatser som avses i kapitel III i [den nya Erasmusförordningen]. Kommissionen bör regelbundet samråda med viktiga intressenter, bland annat deltagande organisationer, om genomförandet av Europeiska solidaritetskåren. |
42) |
För att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning , kostnadsoptimering och rättssäkerhet i varje deltagande land bör varje nationell myndighet utse ett oberoende revisionsorgan. När så är möjligt, och för att maximera effektiviteten, kan det oberoende revisionsorganet vara samma som det som utsetts för de åtgärder som anges i kapitel III i [den nya Erasmusförordningen]. [Ändr. 49] |
(43) |
Medlemsstaterna bör sträva efter att vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja juridiska och administrativa hinder för att programmet ska fungera väl. Detta omfattar inbegriper att, när så är möjligt, och utan att det påverkar tillämpningen av unionens lagstiftning om inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare , lösa problem som skapar svårigheter att få visum visering och uppehållstillstånd, utan att det påverkar tillämpningen unionens lagstiftning om inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare samt andra rättsliga problem som skulle kunna hindra unga människors tillgång till programmet . I överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/801 (22) uppmuntras medlemsstaterna att inrätta skyndsamma ansökningsförfaranden. [Ändr. 50] |
(44) |
Rapporteringssystemet bör säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och utvärdering samlas in på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, i lämplig tid och på rätt detaljnivå. Uppgifterna bör lämnas till kommissionen på ett sätt som är förenligt med relevanta regler för skydd av personuppgifter. |
(45) |
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (23). [Ändr. 51] |
(46) |
För att förenkla kraven på bidragsmottagarna bör enhetsbelopp, enhetskostnader eller schablonfinansiering användas i största möjliga utsträckning. De förenklade bidragen för att stödja programmets mobilitetsinsatser, som fastställts av kommissionen, bör beakta levnads- och försörjningskostnaderna i värdlandet. I enlighet med nationell rätt bör medlemsstaterna också uppmuntras att låta dessa bidrag vara befriade från skatter och sociala avgifter. Samma undantag bör gälla för offentliga och privata enheter som beviljar sådant ekonomiskt stöd till de berörda personerna. |
(47) |
I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013, rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (24), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 och rådets förordning (EU) 2017/1939 ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I syfte att se över eller komplettera programmets prestationsindikatorer bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet få alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör systematiskt få tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
(48) |
Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (25). Denna förordning syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till jämställdhet och rätten att inte utsättas för diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning eller socioekonomisk bakgrund , och att främja tillämpningen av artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. [Ändr. 52] |
(49) |
De övergripande finansiella bestämmelser som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt gäller för denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och bestämmer särskilt förfarandet för fastställande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroll av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt gäller även skyddet av unionens budget vid allmänna brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en effektiv EU-finansiering. |
(50) |
Eftersom målet för denna förordning, nämligen att stärka ungas och organisationers deltagande i solidarisk verksamhet som är tillgänglig och av hög kvalitet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
(51) |
[Förordningen om den europeiska solidaritetskåren] bör upphöra att gälla den 1 januari 2021. |
(52) |
För att säkerställa kontinuitet i det ekonomiska stöd som ges genom programmet bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2021. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte
Genom denna förordning inrättas Europeiska solidaritetskåren (nedan kallad programmet).
Här fastställs målen för programmet, budgeten för per ioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. |
solidaritetsverksamhet: en tillfällig inkluderande verksamhet av hög kvalitet som har tillräckliga medel, tar itu med viktiga samhällsutmaningar till förmån för en samhällsgrupp eller samhället i stort och som bidrar till Europeiska solidaritetskårens mål och kan bedrivas i form av volontärarbete, praktik, jobb, solidaritetsprojekt och nätverksarbete på olika områden, bland annat de som anges i punkt 13; verksamheten ska säkra ett europeiskt mervärde och följa hälso- och säkerhetsföreskrifter och internationella människorättsstandarder . [Ändr. 53] |
2. |
registrerad sökande: person mellan 17 och 30 år som är lagligen bosatt i ett deltagande land och som har registrerat sig på Europeiska solidaritetskårens portal för att anmäla intresse att delta i solidaritetsverksamhet, men som ännu inte deltar i sådan verksamhet. [Ändr. 54] |
3. |
deltagare: person mellan 18 och 30 år som är lagligen bosatt i ett deltagande land, som har registrerat sig på Europeiska solidaritetskårens portal och deltar i solidaritetsverksamhet genom Europeiska solidaritetskåren. [Ändr. 55] |
4. |
unga med sämre förutsättningar: unga personer som möter behöver ytterligare stöd på grund av olika hinder som gör det svårt för dem att få faktisk tillgång till programmets möjligheter av ekonomiska, sociala, kulturella eller geografiska skäl, av hälsoskäl eller till följd av kommer sig av exempelvis funktionsnedsättning eller , hälsoproblem, deras migrantbakgrund, kulturskillnader och ekonomiska, sociala och geografiska skillnader, bland annat personer från marginaliserade grupper eller personer som riskerar att diskrimineras på någon av de grunder som anges i artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna inlärningssvårigheter. [Ändr. 56] |
5. |
deltagande organisation: varje offentlig eller privat enhet, oavsett om den är icke-vinstdrivande eller vinstdrivande, oavsett om det är på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, som har fått Europeiska solidaritetskårens kvalitetsmärkning i rollen som värd, i en stödfunktion eller i båda funktionerna, vilket säkerställer att denna organisation kan genomföra solidaritetsverksamhet av hög kvalitet i enlighet med programmets mål . [Ändr. 57] |
6. |
volontärarbete: frivillig solidaritetsverksamhet som utförs som en frivillig och obetald verksamhet till förmån för allmännyttan, som bidrar till att skapa välfärd i samhället och som en deltagare utför på sin fritid och av egen fri vilja, utan rätt till ersättning och under högst tolv månader. [Ändr. 58] |
7. |
praktik: avlönad solidaritetsverksamhet i form av arbetspraktik inom en deltagande organisation under en period på två tre till sex månader som får förlängas en gång till som längst tolv månader och som erbjuds och betalas av den deltagande organisation som tar emot kårdeltagaren och som har ett inslag av lärande för att förvärva relevanta färdigheter och erfarenheter . [Ändr. 59] |
8. |
jobb: anständigt avlönad solidaritetsverksamhet under en period på två tre till tolv månader, som har ett inslag av lärande och utbildning, baseras på ett skriftligt avtal och som erbjuds och betalas av den deltagande organisation som anställer kårdeltagaren , utan att det ersätter ett befintligt arbetstillfälle . [Ändr. 60] |
9. |
solidaritetsprojekt: oavlönad solidaritetsverksamhet i hemlandet eller över gränserna under högst tolv månader som grupper med minst fem kårdeltagare utför för att ta itu med viktiga problem i lokalsamhället och samtidigt tillföra ett tydligt europeiskt mervärde. [Ändr. 61] |
10. |
kvalitetsmärkning: certifiering , baserad på olika specifika krav beroende på typen av solidaritetsverksamhet, av en deltagande organsation som vill erbjuda solidaritetsverksamhet inom Europeiska solidaritetskåren i rollen som värd och/eller i en stödfunktion , som intygar att den deltagande organisationen kan säkerställa solidaritetsverksamhetens kvalitet i enlighet med programmets principer och mål, under alla skeden av solidaritetsverksamheten . [Ändr. 62] |
11. |
Europeiska solidaritetskårens resurscentrum: de ytterligare funktioner som utförs av nationella programkontor för att stödja utveckling, genomförande och kvalitet i fråga om Europeiska solidaritetskårens verksamhet samt kartlägga de färdigheter som deltagarna förvärvat genom solidaritetsverksamheten. |
12. |
unionens verktyg för öppenhet och erkännande: instrument som hjälper intressenter att förstå, uppskatta och i förekommande fall erkänna icke-formella och informella läranderesultat i hela unionen; alla deltagare kommer efter avslutad verksamhet att få ett intyg på de läranderesultat och färdigheter de förvärvat under verksamheten, till exempel ett ungdomspass eller Europass. |
13. |
humanitär biståndsverksamhet: verksamhet till stöd för humanitära insatser i tredjeländer för att ge behovsbaserat katastrofbistånd i syfte att rädda liv, förebygga och lindra mänskligt lidande och slå vakt om människovärdet i samband med katastrofer orsakade av människor och naturkatastrofer, däribland bistånds-, hjälp- och skyddsinsatser vid eller omedelbart efter humanitära kriser, stödåtgärder för att ge tillträde till behövande och underlätta biståndsflödet, åtgärder för bättre katastrofberedskap och katastrofriskreducering genom att koppla samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd samt åtgärder för att stärka motståndskraften och förmågan till krishantering och återhämtning. |
14. |
tredjeland: ett land som inte är medlem i unionen. |
15. |
tredjeland som är associerat till programmet: ett tredjeland som är part i ett avtal med unionen som möjliggör landets deltagande i programmet och som uppfyller alla skyldigheter som fastställs i denna förordning i förhållande till medlemsstaterna. |
16. |
tredjeland som inte är associerat till programmet: ett tredjeland som inte deltar fullt ut i programmet, men vars rättsliga enheter i undantagsfall kan dra nytta av programmet i välmotiverade fall i unionens intresse. |
Artikel 3
Programmets mål
1. Programmets allmänna mål är att främja solidaritet som värde, framförallt genom volontärarbete, stärka ungas och organisationers engagemang engagemanget i solidaritetsverksamhet som är tillgänglig och av hög kvalitet hos en generation unga människor som är mer benägna att delta i solidaritetsverksamhet och hos organisationer, som ett sätt att stärka den sociala sammanhållningen, solidariteten och, demokratin , den europeiska identiteten och det aktiva medborgarskapet i och utanför unionen , stödja samhällen och ta itu med möte samhällsutmaningar och humanitära utmaningar på fältet, med särskilda insatser för att främja social inkludering och lika möjligheter . [Ändr. 63]
2. Programmets särskilda mål är att ge unga personer, även de med sämre förutsättningar, lättillgängliga och inkluderande möjligheter till engagemang i solidaritetsverksamhet som leder till positiva samhällsförändringar i och utanför Europa och samtidigt förbättra och validera deras färdigheter för personlig, utbildningsmässig, social, kulturell, medborgerlig och yrkesmässig utveckling, och underlätta deras fortsatta engagemang som aktiva medborgare samt deras anställbarhet och inträde på arbetsmarknaden. [Ändr. 64]
2a. Återkopplingen från deltagare och deltagande organisationer ska även innehålla en utvärdering av hur väl programmets mål uppfyllts. [Ändr. 65]
3. Programmets mål ska uppfyllas genom insatser på följande områden:
a) |
Ungas deltagande i solidaritetsverksamhet som fyller samhällsbehov, enligt artikel 6 , och i insatser för att uppnå målen för hållbar utveckling . [Ändr. 66] |
b) |
Ungas Deltagande i humanitär solidaritetsverksamhet (Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd) av unga och personer med sakkunskap , enligt artikel 10 , och insatser inom och utanför unionen som syftar till att bygga upp värdorganisationernas kapacitet för humanitärt bistånd i tredjeländer, enligt artikel 11 . [Ändr. 67] |
3a. De operativa målen och motsvarande politiska prioriteringarna för de insatser som ska genomföras genom verksamheterna på de områden som avses i punkt 3 i denna artikel ska fastställas i detalj i det årliga arbetsprogrammet, som ska antas i enlighet med artikel 18. [Ändr. 68]
KAPITEL II
EUROPEISKA SOLIDARITETSKÅRENS VERKSAMHET
Artikel 4
Europeiska solidaritetskårens verksamhet
1. Programmet ska nå målen i artikel 3 med hjälp av följande typer av verksamhet:
a) |
Volontärarbete, enligt artiklarna 7 och 11. |
b) |
Praktik och jobb av hög kvalitet , enligt artikel 8. [Ändr. 69] |
c) |
Solidaritetsprojekt, enligt artikel 9. |
d) |
Nätverksarbete, enligt artikel 5. |
e) |
Kvalitets- och stödåtgärder, enligt artikel 5. |
2. Programmet ska stödja solidaritetsverksamhet som har ett tydligt europeiskt mervärde, till exempel genom
a) |
sin gränsöverskridande karaktär, framför allt med avseende på mobilitet i utbildningssyfte och samarbete, |
b) |
sin förmåga att komplettera andra program och strategier på lokal, regional och nationell nivå samt på unionsnivå och internationell nivå, |
c) |
sin europeiska dimension avseende ämne, mål, tillvägagångssätt, förväntat resultat och andra aspekter av solidaritetsverksamheten, |
d) |
sitt tillvägagångssätt för sin inkluderande förmåga och faktiska förmåga att involvera unga med olika bakgrund , även unga med funktionsnedsättning , [Ändr. 70] |
e) |
sitt bidrag till en effektiv användning av unionens verktyg för öppenhet och erkännande. |
2a. De årliga arbetsprogram som antas i enlighet med artikel 18 ska innehålla en förteckning över verksamheter som kan vara farliga för deltagare, mottagare och samhället eller olämpliga för deltagare och som inte ska genomföras inom ramen för programmet eller som ska vara föremål för särskild utbildning, bakgrundskontroller eller andra åtgärder. [Ändr. 71]
3. Solidaritetsverksamheten ska genomföras i enlighet med de särskilda krav för verksamhet inom programmet som avses i artiklarna 5, 7, 8, 9 och 11 samt med de tillämpliga regelverken i de deltagande länderna.
4. Hänvisningar till Europeiska volontärtjänsten i unionslagstiftningen ska anses omfatta volontärarbete enligt både förordning (EU) nr 1288/2013 och denna förordning.
Artikel 5
Insatser som är gemensamma för båda programområdena
1. Nätverksarbete enligt artikel 4.1 d ska syfta till att
a) |
stärka de deltagande organisationernas kapacitet att erbjuda lättillgängliga och lämpligt finansierade projekt av hög kvalitet till ett ökande antal deltagare i Europeiska solidaritetskåren, [Ändr. 72] |
b) |
locka fler att delta, både unga och de med viss erfarenhet inom initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete samt deltagande organisationer, [Ändr. 73] |
ba) |
underlätta tillgången för personer med funktionsnedsättning till all verksamhet som erbjuds, [Ändr. 74] |
c) |
erbjuda möjligheter att ge återkoppling på solidaritetsverksamheten och att marknadsföra programmet som ambassadör , och [Ändr. 75] |
d) |
bidra till att utbyta erfarenheter och stärka känslan av samhörighet bland de personer och organ som deltar i Europeiska solidaritetskåren och därmed bidra till ett bredare positivt genomslag. |
2. Kvalitets- och stödåtgärder enligt artikel 4.1 e ska omfatta
a) |
åtgärder för att garantera kvaliteten på volontärarbete, praktik eller jobb, inklusive utbildning, språkligt stöd, kompletterande försäkringar, stöd före eller efter solidaritetsverksamheten och ytterligare användning av ungdomspasset som beskriver och dokumenterar de kunskaper som deltagarna förvärvat under solidaritetsverksamheten, samt kapacitetsuppbyggnad och administrativt stöd för deltagande organisationer, |
aa) |
åtgärder för att skydda solidaritetsverksamheternas mottagare, inbegripet riktad utbildning för deltagare som genomför sin solidaritetsverksamhet till förmån för sårbara grupper, bland annat barn, och bakgrundskontroller av deltagare som arbetar med barn, [Ändr. 76] |
ab) |
åtgärder för att främja social inkludering och lika möjligheter, särskilt till deltagande av unga människor med sämre förutsättningar, såsom lämpliga former av solidaritetsverksamhet och personligt stöd, [Ändr. 77] |
ac) |
åtgärder för att säkerställa kapacitetsuppbyggnad och administrativt stöd för deltagande organisationer, [Ändr. 78] |
b) |
utveckling och upprätthållande av en kvalitetsmärkning kvalitetsmärkningarna för enheter som vill erbjuda solidaritetsverksamhet genom Europeiska solidaritetskåren, [Ändr. 79] |
c) |
verksamhet vid Europeiska solidaritetskårens resurscentrum för att stödja och höja kvaliteten på genomförandet av kårens verksamhet och förbättra valideringen av dess resultat, |
d) |
inrättande, underhåll och uppdatering av en tillgänglig portal för Europeiska solidaritetskårens portal solidaritetskåren på åtminstone alla officiella unionsspråk och andra relevanta nättjänster samt nödvändiga it-supportsystem och webbaserade verktyg , som ska uppfylla tillgänglighetskraven i direktiv (EU) 2016/2102 . [Ändr. 80] |
da) |
åtgärder för att uppmuntra sociala företag att stödja programmets verksamhet eller göra det möjligt för anställda att delta i volontärverksamhet inom ramen för programmet, [Ändr. 81] |
db) |
utarbetandet av ett tydligt och detaljerat förfarande riktat till deltagare och deltagande organisationer, som fastställer stegen i och tidsramarna för solidaritetsverksamhetens samtliga skeden. [Ändr. 82] |
KAPITEL III
UNGAS DELTAGANDE I SOLIDARITETSVERKSAMHET SOM FYLLER SAMHÄLLSBEHOV
Artikel 6
Syfte och typer av verksamhet
1. Insatser inom programområdet ”ungas deltagande i solidaritetsverksamhet som fyller samhällsbehov” ska särskilt bidra till att stärka sammanhållning, solidaritet , medborgarskap och demokrati i och utanför unionen och samtidigt hitta lösningar på samhällsproblem med särskilda insatser för att främja social inkludering och lika möjligheter . [Ändr. 83]
2. Programområdet ska stödja verksamhet som avses i artikel 4.1 a, b, c, d och e genom
a) |
volontärarbete, enligt artikel 7, |
b) |
praktik och jobb av hög kvalitet , enligt artikel 8. [Ändr. 84] |
c) |
solidaritetsprojekt, enligt artikel 9. |
d) |
nätverksarbete för enskilda och organisationer som deltar i detta programområde i enlighet med artikel 5, |
e) |
kvalitets- och stödåtgärder i enlighet med artikel 5. |
Artikel 7
Volontärarbete i solidaritetsverksamhet
1. Volontärarbete som avses i artikel 4.1 a ska ha ett inslag av lärande och utbildning omfatta en gedigen utbildnings- och lärandedimension samt utbildning online och offline som är skräddarsydd efter den berörda verksamheten och som äger rum före, under och efter verksamheten, ska eftersträva en tydlig inverkan på identifierade samhällsbehov , får inte ersätta praktikplatser eller arbetstillfällen, får inte jämställas med en anställning och ska baseras på ett skriftligt volontäravtal i enlighet med relevant nationell lagstiftning . Ett sådant avtal ska säkerställa ett lämpligt rättsligt, socialt och ekonomisk skydd för deltagaren . [Ändr. 85]
2. Volontärarbete får ska i regel utföras i ett annat land än det där deltagaren bor (utomlands) eller. Volontärarbete får utföras i det land där deltagaren bor (inom landet) , men ska endast vara öppet för deltagande av unga människor med sämre förutsättningar och ska omfatta deltagande av deltagare som bor i ett annat land än det där verksamheten utförs . [Ändr. 86]
Artikel 8
Praktik och jobb
1. Praktik som avses i artikel 4.2 b ska vara avlönad och ska bygga på ett skriftligt praktikavtal som ingås i början av praktiken i enlighet med det tillämpliga regelverket i det land där praktiken görs, när så är lämpligt . Praktikavtalet ska ange lärandemålen, arbetsvillkoren, praktikens längd, den ersättning som deltagaren ska få och parternas rättigheter och skyldigheter , och med ska ta hänsyn till principerna för kvalitetskriterier för praktikprogram (2014/C 88/01). Praktikplatser får inte ersätta anställningar. [Ändr. 87]
2. Ett jobb som avses i artikel 4.1 b ska bygga på ett skriftligt anställningsavtal i enlighet med som uppfyller alla arbets- och anställningsvillkor i den nationella lagstiftningen , tillämpliga kollektivavtal, eller bådadera , i det deltagande land där jobbet utförs. Det ekonomiska stödet till de deltagande organisationer som erbjuder jobb får inte överstiga tolv månader i de fall då anställningsavtalet varar längre än tolv månader. [Ändr. 88]
3. Praktik och jobb ska ha ett gediget inslag av lärande utbildning och utbildning lärande före och under verksamheten för att hjälpa deltagaren att förvärva relevanta erfarenheter i syfte att utveckla kompetenser som är användbara för deltagarens personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling . [Ändr. 89]
4. Praktik och jobb får ska i regel utföras i ett annat land än det där deltagaren bor (utomlands) eller . Praktik och jobb får utföras i det land där deltagaren bor (inom landet) , men ska endast vara öppet för deltagande av unga människor med sämre förutsättningar och ska omfatta deltagande av deltagare som bor i ett annat land än det där verksamheten utförs . [Ändr. 90]
4a. Det ska anslås tillräckliga medel för att finansiera den skäliga anpassningen i syfte att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att delta på lika villkor som andra, i enlighet med artikel 27 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och rådets direktiv 2000/78/EG (26) . [Ändr. 91]
Artikel 9
Solidaritetsprojekt
Ett solidaritetsprojekt som avses i artikel 4.1 c får inte ersätta praktikplatser och/eller arbetstillfällen.
KAPITEL IV
EUROPEISKA FRIVILLIGKÅREN FÖR HUMANITÄRT BISTÅND
Artikel 10
Syfte och typer av verksamhet
1. Insatser inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd ska särskilt bidra till att ge behovsbaserat humanitärt bistånd i syfte att rädda liv, förebygga och lindra mänskligt lidande och slå vakt om människovärdet i samband med naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor samt stärka kapaciteten och motståndskraften hos samhällen som är sårbara , instabila eller drabbade av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor, och underlätta övergången från den humanitära insatsen till mer långsiktig hållbar och inkluderande utveckling eller katastrofdrabbade samhällen. [Ändr. 92]
2. De insatser som omfattas av detta kapitel ska följa utföras i enlighet med det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd och ska främja de principer grundläggande principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende som gäller för humanitärt bistånd , samtidigt som de än en gång betonar unionens starka stöd för en behovsbaserad strategi, utan att diskriminera mellan eller inom berörda befolkningsgrupper och med respekt för internationell rätt . [Ändr. 93]
2a. Unionens humanitära bistånd tillhandahålls i situationer där även andra instrument för utvecklingssamarbete, krishantering och civilskydd kan användas. Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd ska arbeta så att man skapar samstämdhet och komplementaritet och undviker överlappning med unionens andra relevanta politikområden och instrument, i synnerhet unionens humanitära biståndspolitik, politik för utvecklingssamarbete och civilskyddsmekanism. [Ändr. 94]
2b. För att främja en samordnad internationell insats vid humanitära kriser ska insatserna enligt detta kapitel vara förenliga med dem som samordnas av Förenta nationernas kontor för samordning av humanitära frågor. [Ändr. 95]
2c. Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd ska bidra till att stärka jämställdhetsperspektivet i unionens humanitära bistånd och främja humanitära insatser som är anpassade till kvinnors särskilda behov. Särskild vikt ska läggas vid samarbete med kvinnogrupper och kvinnonätverk för att främja kvinnors deltagande och ledarskap inom humanitärt bistånd och dra nytta av deras kapacitet och expertis när det gäller att bidra till återhämtning, fredsbyggande, katastrofriskreducering och motståndskraft i berörda samhällen. [Ändr. 96]
2d. De särskilda villkoren för att sända ut en volontär ska, i nära samråd med värdorganisationerna, anges i ett avtal mellan utsändarorganisationen och Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd, inbegripet rättigheter och skyldigheter samt utplaceringens längd, plats och arbetsuppgifter. [Ändr. 97]
3. Programområdet ska stödja verksamhet som avses i artikel 4.1 a, d och e genom
a) |
volontärarbete, enligt artikel 11, |
aa) |
solidaritetsprojekt, [Ändr. 98] |
b) |
nätverksarbete för enskilda och organisationer som deltar i detta programområde i enlighet med artikel 5, |
c) |
kvalitets- och stödåtgärder i enlighet med artikel 5, med särskild fokus på åtgärder för att säkerställa deltagarnas skydd och säkerhet. |
3a. På grundval av en förhandsbedömning av behoven i tredjeländer ska denna förordning stödja åtgärder som syftar till att stärka kapaciteten för humanitärt bistånd, i syfte att stärka den lokala beredskapen och de lokala insatserna vid humanitära kriser och säkerställa att volontärarbetet har en faktisk och varaktig effekt på fältet, bland annat
a) |
riskhantering i samband med naturkatastrofer, beredskap och insatser vid katastrofer, handledning och utbildning i förvaltning av volontärer samt andra områden som är relevanta för personal och volontärer från värdorganisationer, och |
b) |
utbyte av bästa praxis, tekniskt bistånd, partnersamverkansprogram och utbyte av personal och volontärer samt inrättande av nätverk och andra relevanta åtgärder. [Ändr. 99] |
3b. Kommissionen ska bibehålla, upprätthålla och uppdatera databasen över EU-frivilliga, bland annat med uppgifter om de EU-frivilligas tillgänglighet och lämplighet, samt reglera tillgången till och användandet av den, och därmed göra det möjligt för återvändande volontärer att fortsätta delta. Behandlingen av de personuppgifter som samlas in för databasen ska i förekommande fall ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (27) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (28) . [Ändr. 100]
Artikel 11
Volontärarbete till stöd för humanitära insatser
1. Volontärarbete till stöd för humanitära insatser som avses i artikel 4.1 a ska omfatta ett inslag av lämpligt lärande och lämplig utbildning, även före utplaceringen, i samband med de projekt där unga volontärer kommer att delta, med vederbörlig tonvikt på de principer för humanitärt bistånd som avses i artikel 10.2 och principen om att inte göra någon skada, och det får inte ersätta praktikplatser eller arbetstillfällen och ska baseras på ett skriftligt volontäravtal. [Ändr. 101]
1a. Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete ska främja deltagande av lokala volontärer från tredjeländer. [Ändr. 102]
2. Volontärarbete inom detta programområde får endast utföras i tredjeländer [Ändr. 103]
a) |
där det bedrivs verksamhet och insatser för humanitärt bistånd, och |
b) |
där det inte pågår några internationella eller icke-internationella väpnade konflikter. |
2a. På grundval av en förhandsbedömning av behoven i tredjeländer, som utförs av utsändar- och värdorganisationerna samt andra relevanta aktörer, ska Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd stödja insatser som syftar till att
a) |
stärka värdorganisationernas kapacitet för humanitärt bistånd i tredjeländer, i syfte att stärka den lokala beredskapen och insatsen vid humanitära kriser och säkerställa att arbetet som Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd utför på fältet har en faktisk och varaktig effekt genom katastrofriskhantering, katastrofberedskap och katastrofinsatser, övergången från humanitära insatser till hållbar lokal utveckling samt handledning och utbildning i förvaltning av volontärer, och |
b) |
utbyta bästa praxis, tekniskt bistånd, partnersamverkansprogram samt personal och volontärer. [Ändr. 104] |
2b. En riskbedömning med hänsyn till volontärernas säkerhet ska prioriteras, särskilt i länder eller områden som anses vara instabila eller där det finns omedelbara risker. [Ändr. 105]
2c. Informationskampanjer om Europeiska solidaritetskåren som rör initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete ska framför allt utföras inom unionen och vara inriktade på det arbete som utförs av volontärer och biståndsarbetare i enlighet med de principer om humanitet, oberoende, neutralitet och opartiskhet som gäller för humanitärt bistånd och som präglar deras insatser. [Ändr. 106]
2d. Volontärarbetet ska tillgodose de verkliga behov och luckor som identifierats på lokal nivå av värdorganisationerna. [Ändr. 107]
Artikel 11a
Identifiering och urval av volontärkandidater
1. Kommissionen ska på grundval av en förhandsbedömning av behoven i tredjeländer och i samarbete med de nationella programkontoren och värdorganisationerna identifiera och välja ut volontärkandidater som ska utbildas.
2. Identifieringen och urvalet av volontärkandidater ska ske i enlighet med artikel 14 och respektera principerna om icke-diskriminering, jämställdhet och lika möjligheter.
3. De åldersgränser som avses i artiklarna 2 och 15 ska inte tillämpas vid volontärarbete till stöd för humanitära insatser enligt denna artikel. [Ändr. 108]
Artikel 11b
Utbildning av volontärkandidater
1. Med utgångspunkt i befintliga program och förfaranden ska kommissionen upprätta ett utbildningsprogram som förbereder volontärkandidaterna för att stödja och komplettera de humanitära insatserna.
2. Volontärkandidater som har identifierats och valts ut i enlighet med ansökningsförfarandet kan delta i det utbildningsprogram som genomförs av kvalificerade organisationer. Omfattningen av och innehållet i den utbildning som ges till varje enskild volontärkandidat ska fastställas i samråd med den certifierade värdorganisationen efter behov och med hänsyn till volontärkandidatens tidigare erfarenhet och var volontärarbetet kommer att ske.
3. Utbildningsprogrammet ska omfatta en bedömning av huruvida volontärkandidaten är redo att sändas ut för att stödja och komplettera humanitära biståndsverksamheter i tredjeländer och tillgodose de lokala behoven. [Ändr. 109]
KAPITEL V
FINANSIELLA BESTÄMMELSER
Artikel 12
Budget
1. Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 1 112 988 000 EUR i 2018 års priser [ 1 260 000 000 EUR i löpande priser]. [Ändr. 110]
2. Det belopp som avses i punkt 1 får användas för administrativt och tekniskt bistånd för genomförandet av programmet, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive gemensamma it-system. En lämplig del av budgeten ska även avsättas för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och för att utveckla ungdomsnätverk. [Ändr. 111]
2a. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att ändra denna förordning i syfte att möjliggöra flexibilitet och anpassning av uppdelningen av budgeten efter verksamhet enligt artikel 12a. De delegerade akterna som antas i enlighet med denna artikel ska återspegla de nya politiska prioriteringarna genom att anpassa uppdelningen med en marginal på högst 20 %. [Ändr. 112]
3. Utan att det påverkar tillämpningen av budgetförordningen kan utgifter för åtgärder till följd av projekt som ingår i det första arbetsprogrammet vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021.
4. Medel som anslagits till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med [artikel 62.1 a] i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med [artikel 62.1 c]. Om möjligt ska dessa resurser användas till förmån för den berörda medlemsstaten.
Artikel 12a
Uppdelning av budgeten för verksamheter enligt artiklarna 7, 8, 9 och 11
Den preliminära uppdelningen av budgeten för verksamheter enligt artiklarna 7, 8, 9 och 11 ser ut på följande sätt:
a) |
För volontärarbete i solidaritetsverksamhet och solidaritetsprojekt så som avses i artiklarna 7 och 9: 86 %. |
b) |
För praktikplatser och jobb, så som avses i artikel 8: 8 %. |
c) |
För volontärarbete till stöd för humanitära insatser, så som avses i artikel 11: 6 %. [Ändr. 113] |
Artikel 13
Former av EU-finansiering och metoder för genomförande
1. Programmet ska genomföras konsekvent och genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen och genom indirekt förvaltning med organ som avses i [artikel 61.1 c] i budgetförordningen.
2. Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling. För att förenkla kraven på bidragsmottagarna bör enhetsbelopp, enhetskostnader och schablonfinansiering användas i största möjliga utsträckning. [Ändr. 114]
3. Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återbetalning av medel från mottagare och ska betraktas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Bestämmelserna i [artikel X i] förordning XXX [efterföljaren till förordningen om garantifonden] ska tillämpas.
4. Vid urval inom ramen för både direkt och indirekt förvaltning får utvärderingskommittén bestå av externa experter.
KAPITEL VI
DELTAGANDE I EUROPEISKA SOLIDARITETSKÅREN
Artikel 14
Deltagande länder
1. Deltagande i volontärarbete, praktik, jobb, solidaritetsprojekt, nätverksarbete och kvalitets- och stödåtgärder som avses i artiklarna 5, 7, 8, 9 och 11 ska vara öppet för medlemsstaterna och utomeuropeiska länder och territorier.
2. När det gäller volontärarbete, nätverksarbete och kvalitets- och stödåtgärder som avses i artiklarna 5 och 7 får även följande länder delta:
a) |
Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
b) |
Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
c) |
Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
d) |
Andra tredjeländer, i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar tredjeländernas deltagande i unionens program, under förutsättning att avtalet
|
3. De länder som avses i punkt 2 ska till fullo delta i programmet endast i den mån de uppfyller alla skyldigheter som denna förordning ålägger medlemsstaterna.
3a. De ekonomiska bidrag som tredjeländer gett och förväntas ge till programmet ska, så snart tillräckliga uppgifter om det föreligger, rapporteras till budgetmyndighetens båda grenar som ett led i års- eller interimsrapporteringen om programmet. [Ändr. 115]
4. Deltagande i volontär- och nätverksarbete enligt artiklarna 5 och 7 maj får vara öppet för alla tredjeländer som inte är associerade till programmet, särskilt grannskapsländer.
Artikel 15
Deltagande av enskilda personer
1. Unga i åldern 17–30 år som vill delta i Europeiska solidaritetskåren ska registrera sig på kårens portal. När volontärarbetet, praktiken, jobbet eller solidaritetsprojektet påbörjas ska den unga personen dock vara minst 18 år men inte över 30 år.
1a. Deltagare som flyttar till ett annat land ska garanteras full tillgång till samma hälso- och sjukvård som i den medlemsstat där de är bosatta, inte bara akut sjukvård. Hälso- och sjukvård ska tillhandahållas både genom de offentliga hälso- och sjukvårdstjänsterna i den medlemsstat där verksamheten utförs och, om sådana tjänster inte finns eller om de uppenbarligen inte följer kvalitetsnormerna i bosättningsmedlemsstaten, genom privata hälso- och sjukvårdstjänster i den medlemsstat där verksamheten utförs. [Ändr. 116]
1b. Vid genomförandet av denna förordning ska kommissionen, medlemsstaterna och övriga deltagande länder främja social inkludering och lika tillträdesvillkor, även för deltagande av unga med sämre förutsättningar. [Ändr. 117]
Artikel 16
Deltagande organisationer
1. Europeiska solidaritetskåren är öppen för deltagande av offentliga och privata enheter , både icke-vinstdrivande och vinstdrivande, och internationella organisationer, inbegripet ungdomsorganisationer, religiösa institutioner, välgörenhetsorganisationer, sekulära humanistiska organisationer, icke-statliga organisationer och andra aktörer från civilsamhället, förutsatt att de är en juridisk person enligt lagen i det land där de är registrerade och under förutsättning att de har fått Europeiska solidaritetskårens kvalitetsmärkning. Kvalitetsmärkningen ska intyga att verksamheterna kan uppfylla målen i artikel 3 och tillhandahålla verksamheterna i artikel 4. [Ändr. 118]
2. En ansökan från en enhet om att bli en deltagande organisation ska bedömas av Europeiska solidaritetskårens behöriga genomförandeorgan på grundval av principerna om likabehandling, lika möjligheter och icke-diskriminering, åtgärder för att inte ersätta arbetstillfällen, tillhandahållande av lättillgänglig och inkluderande verksamhet av hög kvalitet med ett tydligt mervärde för de identifierade samhällsbehoven och med ett inslag av lärande som har fokus på personlig, social, utbildningsmässig och yrkesmässig utveckling, lämpliga arrangemang för utbildning, arbete och volontärtjänstgöring, säkra och drägliga förhållanden och villkor samt principen om icke-vinst i enlighet med budgetförordningen. Ovannämnda principer säkerställer att verksamheten uppfyller Europeiska solidaritetskårens krav och mål . Kvalitetsmärkningen ska endast tilldelas organisationer som åtar sig att efterleva dessa principer. [Ändr. 119]
3. Som ett resultat av bedömningen kan enheten få Europeiska solidaritetskårens kvalitetsmärkning. De särskilda krav som ska uppfyllas för att få en kvalitetsmärkning ska vara olika beroende på typen av solidaritetsverksamhet och enhetens funktion. Kvalitetsmärkningen ska omprövas regelbundet och kan ska återkallas vid felaktig användning av märkningen eller om principerna i punkt 2 inte efterlevs . Varje enhet som avsevärt förändrar sin verksamhet ska informera det behöriga genomförandeorganet så att en omprövning kan göras . [Ändr. 120]
4. Varje enhet som har fått Europeiska solidaritetskårens kvalitetsmärkning ska få tillgång till kårens portal, som värd och/eller i en stödfunktion, och ska kunna erbjuda registrerade sökande att delta i solidaritetsverksamhet.
4a. De deltagande organisationer som fått en kvalitetsmärkning ska ha tillgång till en plattform där de enkelt kan leta efter lämpliga sökande, för att göra det lättare för både deltagare och deltagande organisationer att medverka i solidaritetsverksamhet. [Ändr. 121]
4b. Deltagande organisationer ska medverka till att främja programmet genom att ge tidigare deltagare möjlighet att via ett nätverk dela med sig av sina erfarenheter och fungera som ambassadörer gentemot nästa potentiella generation deltagare i programmet. [Ändr. 122]
5. Europeiska solidaritetskårens kvalitetsmärkning ska inte automatiskt leda till finansiering genom Europeiska solidaritetskåren.
5a. De deltagande organisationerna ska ha flera funktioner i Europeiska solidaritetskåren. Som värdar ska de bedriva verksamhet för att erbjuda solidaritetsverksamhet till registrerade deltagare, välja ut och ta emot deltagare och då bland annat anordna verksamhet, ge deltagarna vägledning och stöd under samtliga skeden av solidaritetsverksamheten, tillhandahålla en säker och lämplig arbetsmiljö för deltagarna och ge återkoppling till deltagarna efter verksamheten, där så är lämpligt. I en stödfunktion ska de bedriva verksamhet för att sända ut, förbereda och stödja deltagarna före avresan samt under och efter solidaritetsverksamheten och då bland annat utbilda och leda deltagarna vidare till lokala organisationer efter solidaritetsverksamheten. Organisationer i en stödfunktion kan också ge administrativt och logistiskt stöd till deltagare i solidaritetsprojekt. [Ändr. 123]
6. Den solidaritetsverksamhet och de därmed sammanhängande kvalitets- och stödåtgärder som en deltagande organisation erbjuder kan få finansiering genom Europeiska solidaritetskåren eller från andra finansieringskällor som inte är beroende av unionens budget.
7. För organisationer som deltar i den verksamhet som avses i artikel 11 ska volontärernas säkerhet prioriteras.
Artikel 17
Tillgång till finansiering från Europeiska solidaritetskåren
Varje offentlig eller privat enhet som är etablerad i ett deltagande land samt internationella organisationer får ansöka om finansiering från Europeiska solidaritetskåren. När det gäller verksamhet som avses i artiklarna 7, 8 och 11 ska en förutsättning för finansiering vara att den deltagande organisationen har fått en kvalitetsmärkning. När det gäller solidaritetsprojekt som avses i artikel 9 får fysiska personer också ansöka om finansiering för informella grupper av kårdeltagare. Ansökningar om bidrag bör som regel lämnas in till det nationella programkontoret i det land där organisationen är baserad. Ansökningar om bidrag för solidaritetsverksamhet som organiseras av Europaomfattande eller internationella organisationer, solidaritetsverksamhet som utförs av volontärgrupper på prioriterade områden som fastställts på EU-nivå och verksamhet till stöd för humanitära insatser i tredjeländer ska lämnas in till Eacea. [Ändr. 124]
KAPITEL VII
PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING
Artikel 18
Årligt arbetsprogram [Ändr. 125]
De underordnade politiska besluten och prioriteringarna, inklusive närmare uppgifter om de specifika insatser som anges i artiklarna 4–11, ska fastställas på årlig basis genom ett arbetsprogram, såsom avses i artikel 110 i budgetförordningen. Det årliga arbetsprogrammet ska också ange närmare uppgifter om programmets genomförande. Dessutom ska arbetsprogrammet ange det belopp som ska anslås till varje insats och fördelningen av medel mellan medlemsstaterna och tredjeländer som är associerade till programmet för de insatser som ska förvaltas av det nationella programkontoret. Kommissionen har befogenhet att i enlighet med artikel 29 anta delegerade akter i syfte att komplettera denna förordning och anta arbetsprogrammet. [Ändr. 126]
Programmet ska genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i [artikel 110] i budgetförordningen. Dessutom ska arbetsprogrammet ange det belopp som ska anslås till varje insats och fördelningen av medel mellan medlemsstaterna och tredjeländer som är associerade till programmet för de insatser som ska förvaltas av det nationella programkontoret. Arbetsprogrammet ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.
Artikel 19
Övervakning och rapportering
1. Indikatorer för rapportering om hur programmet når de allmänna och särskilda målen i artikel 3 anges i bilagan.
2. För att säkerställa en effektiv bedömning av hur väl programmet når målen, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25 med avseende på att ändra bilagan för att vid behov se över eller komplettera indikatorerna och komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering.
3. Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och utvärdering samlas in på ett ändamålsenligt och effektivt sätt, i lämplig tid och på lämplig detaljnivå av mottagare av unionsfinansiering i den mening som avses i artikel [2.5] i budgetförordningen. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagare av unionens medel och medlemsstaterna.
Artikel 20
Utvärdering
1. Utvärderingar ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen.
2. En interimsutvärdering halvtidsöversyn av programmet ska göras när det finns tillräcklig information om programmets genomförande, dock . Kommissionen ska lämna in halvtidsöversynen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén senast fyra år efter att programmet började genomföras den 30 juni 2024 . Den ska också åtföljas av en slutlig utvärdering av det föregående programmet. [Ändr. 127]
3. Utan att det påverkar de krav som anges i kapitel IX och de skyldigheter för de nationella programkontoren som avses i artikel 23 ska medlemsstaterna senast den 30 april 2024 överlämna en rapport till kommissionen om programmets genomförande och effekt på respektive territorium.
3a. Kommissionen ska vid behov och på grundval av halvtidsöversynen och de genomföranderapporter som lämnats in av medlemsstaterna lägga fram lagstiftningsförslag för att ändra denna förordning. Kommissionen ska inställa sig inför det berörda utskottet i Europaparlamentet för att rapportera om halvtidsöversynen, inklusive om sitt beslut om huruvida det behövs en ändring av denna förordning. [Ändr. 128]
4. Vid slutet av programmets genomförande, dock senast fyra år efter den period som anges i artikel 1, ska kommissionen göra en slutlig utvärdering av programmet.
5. Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.
KAPITEL VIII
INFORMATION, KOMMUNIKATION OCH SPRIDNING
Artikel 21
Information, kommunikation och spridning
1. Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla snabb, enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. [Ändr. 129]
2. Kommissionen ska i samarbete med de nationella myndigheterna och de nationella programkontoren i de deltagande länderna och relevanta nätverk på unionsnivå vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den strategiska kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 3. [Ändr. 130]
3. De nationella programkontor som avses i artikel 23 ska utveckla en konsekvent strategi för information och effektiv utåtriktad verksamhet samt spridning till alla potentiella bidragsmottagare och utnyttjande av resultaten från de insatser som de stöder inom programmet, bistå kommissionen i den allmänna uppgiften att sprida information om programmet, inklusive information om insatser och verksamhet som förvaltas på nationell nivå och unionsnivå och dess resultat, samt informera relevanta målgrupper om insatser och verksamhet som genomförs i deras land. [Ändr. 131]
3a. Deltagande organisationer ska använda namnet ”Europeiska solidaritetskåren” vid kommunikation och spridning av information som rör programmet. [Ändr. 132]
KAPITEL IX
FÖRVALTNINGS- OCH REVISIONSSYSTEM
Artikel 22
Nationell myndighet
I varje land som deltar i Europeiska solidaritetskåren ska de nationella myndigheter som utsetts att förvalta insatser som avses i kapitel III i [den nya Erasmusförordningen] också fungera som nationella myndigheter inom ramen för Europeiska solidaritetskåren. Artikel 23.1, 23.2, 23.6, 23.7, 23.9, 23.10, 23.11, 23.12, 23.13 och 23.14 i [den nya Erasmusförordningen] ska med nödvändig anpassning tillämpas på Europeiska solidaritetskåren.
Artikel 23
Nationellt programkontor
1. I varje land som deltar i Europeiska solidaritetskåren ska de nationella programkontor som har utsetts att förvalta insatser som avses i kapitel III i [den nya Erasmusförordningen] i sina respektive länder också fungera som nationella programkontor inom ramen för Europeiska solidaritetskåren.
Artikel 24.1, 24.2, 24.3, 24.4, 24.5 och 24.6 i [den nya Erasmusförordningen] ska med nödvändig anpassning tillämpas på Europeiska solidaritetskåren.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24.2 i [den nya Erasmusförordningen] ska det nationella programkontoret också vara ansvarigt för att förvalta alla faser av projektets livscykel för de insatser inom Europeiska solidaritetskåren som förtecknas i de genomförandeakter som avses i artikel [18], i enlighet med artikel [62.1 c v och vi] i den nya budgetförordningen.
3. För de länder som avses i artikel 14.2 i denna förordning ska, om ett nationellt programkontor inte har utsetts för det landet, ett sådant fastställas i enlighet med artikel 24.1, 24.3, 24.4, 24.5 och 24.6 i [den nya Erasmusförordningen].
3a. Det nationella programkontoret ska regelbundet samråda med programmets bidragsmottagare (individer och organisationer) för att samla in deras synpunkter på programmet och bedöma verksamhetens kvalitet och utveckling på grundval av kommissionens riktlinjer och ska tillhandahålla stöd till deltagarna om det uppstår svårigheter och i syfte att förbättra genomförandet av programmet på nationell nivå utifrån deras synpunkter och sakkunskap. [Ändr. 133]
Artikel 24
Europeiska kommissionen
1. Reglerna för förhållandet mellan kommissionen och ett nationellt programkontor ska fastställas i enlighet med artikel 24 i [den nya Erasmusförordningen] i en skriftlig handling som ska innehålla följande:
a) |
Interna kontrollstandarder för de berörda nationella programkontoren och reglerna för de nationella programkontorens förvaltning av unionens medel för bidragsstöd , med hänsyn tagen till kraven på förenkling så att inte deltagare och deltagande organisationer belastas ytterligare . [Ändr. 134] |
b) |
Det nationella programkontorets arbetsprogram, som ska innehålla förvaltningsuppgifterna för det nationella programkontor som tar emot unionsstöd. |
ba) |
Ett krav att organisera regelbundna möten och utbildningstillfällen med och för nätverket av nationella programkontor för att säkerställa ett enhetligt genomförande av programmet i samtliga deltagande länder. [Ändr. 135] |
c) |
Rapporteringskraven för det nationella programkontoret. |
1a. Kommissionen ska organisera regelbundna möten om programmets genomförande med ett representativt antal och urval av nätverk som företräder unga människor och volontärer samt andra relevanta civilsamhällesorganisationer, inbegripet arbetsmarknadens parter och nätverk som är relevanta för programmets verksamhet. [Ändr. 136]
2. Kommissionen ska varje år ställa följande medel till det nationella programkontorets förfogande:
a) |
Medel för bidragsstöd i det berörda deltagande landet för de insatser inom Europeiska solidaritetskåren som det nationella programkontoret fått i uppdrag att förvalta. |
b) |
Ett ekonomiskt bidrag till stöd för det nationella programkontorets förvaltningsuppgifter, fastställt i enlighet med artikel 25.3 b i [den nya Erasmusförordningen]. |
3. Kommissionen ska fastställa kraven för det nationella programkontorets arbetsprogram. Kommissionen får inte ställa Europeiska solidaritetskårens medel till det nationella programkontorets förfogande innan kommissionen formellt har godkänt det nationella programkontorets arbetsprogram.
4. På grundval av de efterlevnadskrav för nationella programkontor som avses i artikel 23.3 i [den nya Erasmusförordningen] ska kommissionen granska de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen, det nationella programkontorets förvaltningsförklaring och uttalandet från det oberoende revisionsorganet om denna, med vederbörlig hänsyn till den nationella myndighetens information om dess övervakning och kontroll avseende Europeiska solidaritetskåren.
5. Efter utvärdering av den årliga förvaltningsförklaringen och uttalandet från det oberoende revisionsorganet om denna, ska kommissionen lämna sitt yttrande och sina synpunkter till det nationella programkontoret och den nationella myndigheten.
5a. Om kommissionen inte kan godta den årliga förvaltningsförklaringen eller uttalandet från det oberoende revisionsorganet om denna, eller om det nationella programkontorets genomförande av kommissionens synpunkter är otillfredsställande, får kommissionen genomföra de försiktighetsåtgärder och korrigerande åtgärder som krävs för att skydda unionens finansiella intressen i enlighet med artikel 131.3 c i budgetförordningen. [Ändr. 137]
Artikel 24a
Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur
På unionsnivå ska genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) ansvara för förvaltningen av alla skeden av förfarandet för bidrag till programmets projektverksamheter, såsom anges i artikel 7, som lämnats in av Europaomfattande organisationer eller plattformsorganisationer, för verksamhet som utförs av volontärgrupper på prioriterade områden som fastställts på EU-nivå och verksamhet till stöd för humanitära insatser i tredjeländer.
Eacea ska också ansvara för certifieringen (dvs. kvalitetsmärkningen) och övervakningen av Europaomfattande organisationer eller plattformsorganisationer, organisationer med ansvar för att genomföra nationella program eller unionens fonder med delad förvaltning och de organisationer som vill utföra verksamhet till stöd för humanitära insatser. [Ändr. 138]
Artikel 25
Revision
1. Revisioner av användningen av unionens medel som utförs av personer eller enheter, inbegripet andra än sådana som görs på uppdrag av unionens institutioner eller organ, ska ligga till grund för den övergripande försäkran i enlighet med [artikel 127] i budgetförordningen och utföras enligt samma kriterier i alla medlemsstater . [Ändr. 139]
2. Den nationella myndigheten ska utse ett oberoende revisionsorgan. Det oberoende revisionsorganet ska avge ett revisionsuttalande om den årliga förvaltningsförklaring som avses i [artikel 155.1] i budgetförordningen.
3. Det oberoende revisionsorganet ska
a) |
besitta den nödvändiga yrkesmässiga kompetensen för att genomföra revisioner i den offentliga sektorn, |
b) |
se till att dess revisioner beaktar internationellt accepterade revisionsstandarder, och |
c) |
inte befinna sig i en intressekonflikt vad gäller den juridiska enhet som det nationella programkontor som avses i artikel 23 utgör en del av och vara oberoende avseende sina funktioner från den juridiska enhet som det nationella programkontoret utgör en del av. |
4. Det oberoende revisionsorganet ska ge kommissionen och dess företrädare samt revisionsrätten fullständig tillgång till all dokumentation och alla rapporter till stöd för det revisionsuttalande det avger om det nationella programkontorets förvaltningsförklaring.
KAPITEL X
KONTROLLSYSTEM
Artikel 26
Kontrollsystemets principer
1. Kommissionen ska vara ansvarig för tillsynskontroller med avseende på Europeiska solidaritetskårens åtgärder som förvaltas av de nationella programkontoren. Den ska fastställa minimikrav för de nationella programkontorens och de oberoende revisionsorganens kontroller.
2. De nationella programkontoren ska vara ansvariga för de primära kontrollerna av bidragsmottagarna för de av Europeiska solidaritetskårens åtgärder som anförtros dem. Kontrollerna ska vara proportionella och lämpliga och ge en rimlig försäkran om att de tilldelade bidragen används som avsetts och i enlighet med gällande unionsregler. [Ändr. 140]
3. Vad gäller de medel som överförs till de nationella programkontoren ska kommissionen säkerställa en gedigen samordning av sina kontroller med de nationella myndigheterna och de nationella programkontoren, på grundval av principen om samordnad granskning och efter en riskbaserad utvärdering. Denna bestämmelse gäller inte undersökningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf).
Artikel 27
Skydd av unionens ekonomiska intressen
Om ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut enligt ett internationellt avtal eller genom något annat rättsligt instrument, ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva alla sina befogenheter. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att utföra utredningar, däribland kontroller och inspektioner på plats, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf).
KAPITEL XI
KOMPLEMENTARITET
Artikel 28
Komplementaritet med unionens insatser
1. Europeiska solidaritetskårens verksamhet ska vara förenlig med och komplettera relevant politik samt relevanta instrument och program på unionsnivå, särskilt Erasmusprogrammet, de europeiska struktur- och investeringsfonderna och programmet för rättigheter och värden samt befintliga nätverk på unionsnivå som är relevanta för kårens verksamhet. [Ändr. 141]
2. Europeiska solidaritetskårens verksamhet ska även inte ersätta, men ska vara förenlig med och komplettera relevant politik samt relevanta program och instrument på nationell , regional och lokal nivå i de deltagande länderna. Därför ska kommissionen, de nationella myndigheterna och de nationella programkontoren utbyta information om å ena sidan befintliga nationella program och prioriteringar som rör solidaritet och ungdomsfrågor och å andra sidan Europeiska solidaritetskårens verksamhet, i syfte att bygga på relevant god praxis och uppnå större effektivitet och verkan. [Ändr. 142]
2a. För att maximera EU-finansieringens effektivitet och programmets genomslagskraft ska de berörda myndigheterna på alla nivåer sträva efter att uppnå synergieffekter mellan alla relevanta program på ett samordnat sätt. Sådana synergieffekter ska inte leda till att finansieringen används för att uppnå andra mål än de som anges i denna förordning. Alla synergieffekter och all komplementaritet ska leda till förenklade ansökningsförfaranden på genomförandenivå som åtföljs av relevanta riktlinjer för genomförandet. [Ändr. 143]
3. Europeiska solidaritetskårens verksamhet i tredjeländer enligt artikel 11 ska särskilt vara förenliga med och komplettera andra delar av unionens yttre åtgärder, särskilt politiken för humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete, säkerhet, utvidgning, grannskapspolitik och unionens civilskyddsmekanism. [Ändr. 144]
4. En insats som har fått stöd från programmet kan också få bidrag från något annat unionsprogram, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Bestämmelserna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.
5. Om programmet och de europeiska struktur- och investeringsfonder (ESI-fonderna) som avses i artikel 1 i [förordning (EU) XX om gemensamma bestämmelser] gemensamt ger ekonomiskt stöd till en enskild åtgärd, ska åtgärden genomföras i enlighet med de regler som anges i denna förordning, inbegripet regler om återbetalning av belopp som betalats ut felaktigt.
6. Åtgärder som är stödberättigade enligt programmet, som har bedömts i en av programmets ansökningsomgångar och som uppfyller minimikraven på kvalitet i ansökningsomgången men inte finansieras på grund av budgetbegränsningar, kan få stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+ eller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, i enlighet med artikel [65].7 i förordning (EU) XX [förordningen om gemensamma bestämmelser] och artikel [8] i förordning (EU) XX [finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken], förutsatt att åtgärderna är förenliga med målen för programmet i fråga. Bestämmelserna för den fond som ger stöd ska tillämpas.
KAPITEL XII
ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 29
Utövande av delegeringen
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 12, 18 och artikel 19 ska ges till kommissionen för hela den tid som programmet pågår. [Ändr. 145]
3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel artiklarna 12, 18 och 19 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. [Ändr. 146]
4. Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.
5. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
6. En delegerad akt som antas enligt artikel artiklarna 12, 18 och 19 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 147]
Artikel 30
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Artikel 31
Upphävande
Förordning (EU) [förordningen om den europeiska solidaritetskåren] och förordning (EU) nr 375/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.
Artikel 32
Övergångsbestämmelser
1. Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de berörda åtgärderna fram till dess att de har avslutats, enligt [förordningen om Europeiska solidaritetskåren] eller förordning (EU) nr 375/2014. Dessa förordningar ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas.
2. Finansieringsramen för programmet får också omfatta utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits inom ramen för [förordningen om Europeiska solidaritetskåren] eller förordning (EU) nr 375/2014.
3. Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2027 för att täcka de kostnader som föreskrivs i artikel 12.2 och möjliggöra förvaltning av insatser och verksamhet som inte slutförts den 31 december 2027.
4. Medlemsstaterna ska på nationell nivå säkerställa en smidig övergång mellan de insatser som genomförs inom Europeiska solidaritetskåren 2018–2020 och de som ska genomföras enligt det här programmet.
Artikel 33
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den [tjugonde] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i …
På Europaparlamentets vägnar
Ordförande
På rådets vägnar
Ordförande
(1) EUT C , , s. .
(2) EUT C , , s. .
(3) Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 mars 2019.
(4) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En europeisk solidaritetskår (COM(2016)0942).
(5) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ”Erasmus+”: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av besluten nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 50).
(6) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 375/2014 av den 3 april 2014 om inrättande av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete) (EUT L 122, 24.4.2014, s. 1).
(7) Rådets rekommendation av den 15 mars 2018 om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram , (EUT C 153, 2.5.2018 88, 27.3.2014 , s. 1).
(8) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/589 av den 13 april 2016 om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar (Eures), om arbetstagares tillgång till rörlighetstjänster och om ytterligare integration av arbetsmarknaderna samt om ändring av förordningarna (EU) nr 492/2011 och (EU) nr 1296/2013 (EUT L 107, 22.4.2016, s. 1).
(9) Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om valideringen av icke formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).
(10) Kommissionens genomförandebeslut 2013/776/EU av den 18 december 2013 om inrättande av genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur och om upphävande av beslut 2009/336/EG (EUT L 343, 19.12.2013, s. 46).
(11) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (EUT L 327, 2.12.2016, s. 1)
(12) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Europeiska interoperabilitetsramen – genomförandestrategi (COM(2017)0134).
(13) [I väntan på hänvisning till budgetförordningen].
(14) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).
(15) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).
(16) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).
(17) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).
(18) Interinstitutionellt avtal av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).
(19) [Väntar på hänvisning till rådets nya beslut om associering av utomeuropeiska länder och territorier].
(20) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken: Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623).
(21) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).
(22) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/801 av den 11 maj 2016 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pairarbete (EUT L 132, 21.5.2016, s. 21).
(23) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).
(24) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).
(25) EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (EUT C 326, 26.10.2012, s. 391).
(26) Rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (EGT L 303, 2.12.2000, s. 16).
(27) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).
(28) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).
BILAGA
Indikatorer för övervakning och rapportering: Programmet ska övervakas noggrant för att utvärdera i vilken utsträckning det allmänna målet och de särskilda målen har uppnåtts samt för att övervaka dess utfall, resultat och effekter. Därför fastställs följande minimiram för indikatorer, som ska utgöra grund för ett framtida detaljerat program för övervakning av programmets utfall, resultat och effekter, med en bred uppsättning kvalitativa och kvantitativa indikatorer: [Ändr. 148]
a) |
Antal deltagare i solidaritetsverksamhet. |
b) |
Procentandel deltagare med sämre förutsättningar. [Ändr. 149] |
c) |
Antal organisationer som har fått Europeiska solidaritetskårens kvalitetsmärkning. [Ändr. 150] |
ca) |
Antal deltagare i jobb (inom landet och utomlands), uppdelat efter land, ålder, kön, yrkesbakgrund och utbildningsnivå. [Ändr. 151] |
cb) |
Antal deltagare i solidaritetsprojekt, uppdelat efter land, ålder, kön, yrkesbakgrund och utbildningsnivå. [Ändr. 152] |
cc) |
Antal organisationer vars kvalitetsmärkning har återkallats. [Ändr. 153] |
cd) |
Antal organisationer med kvalitetsmärkning, uppdelat efter land och finansiering som mottagits. [Ändr. 154] |
ce) |
Antal deltagande unga med sämre förutsättningar. [Ändr. 155] |
cf) |
Antal deltagare som rapporterar positiva läranderesultat. [Ändr. 156] |
cg) |
Andel deltagare vars läranderesultat har erkänts genom ett intyg, exempelvis ett ungdomspass, eller någon annan form av formellt erkännande av deras deltagande i Europeiska solidaritetskåren. [Ändr. 157] |
ch) |
Deltagarnas generella tillfredsställelse med verksamhetens kvalitet. [Ändr. 158] |
ci) |
Antal personer som direkt eller indirekt fått stöd genom solidaritetsverksamhet. [Ändr. 159] |