Sammanfattning
|
Konsekvensbedömning av mervärdesskattesatser
|
A. Behov av åtgärder
|
Varför? Vilket problem behöver åtgärdas?
|
När det gemensamma systemet för mervärdesskatt inrättades 1967 gjordes ett åtagande om att inrätta ett slutgiltigt mervärdesskattesystem grundat på principen om beskattning i ursprungsmedlemsstaten. Vid inrättandet av den inre marknaden 1993 behölls målet att införa ett ursprungsbaserat mervärdesskattesystem och övergångsordningen tillsammans med de befintliga reglerna om mervärdesskattesatser trädde i kraft. Förslaget om det slutgiltiga systemet överger detta mål och föreskriver genomförandet av ett slutgiltigt mervärdesskattesystem grundat på beskattning i destinationsmedlemsstaten. De befintliga reglerna om mervärdesskattesatser är dock fortfarande förenliga med ett ursprungsbaserat system och alltför restriktiva för ett destinationsbaserat mervärdesskattesystem. Dessutom kommer särskilda bestämmelser som tillåter vissa medlemsstater att avvika från begränsningarna att upphöra i och med ikraftträdandet av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet.
|
Vad förväntas initiativet leda till?
|
Initiativet fastställer ett permanent minimum på 15 % av normalskattesatsen för mervärdesskatt. I ett slutgiltigt mervärdesskattesystem kommer man att uppnå lika behandling av medlemsstaterna och de kommer inte längre att vara förhindrade från att bevilja reducerade skattesatser för vissa varor och tjänster, om det inte finns någon risk för snedvridning av den inre marknadens funktion.
|
Vad är mervärdet med åtgärder på EU-nivå?
|
Subsidiaritetsprincipen i artikel 113 i EUF-fördraget genomförs i mervärdesskattedirektivet.
|
B. Lösningar
|
Vilka alternativ, både lagstiftning och andra åtgärder, har övervägts? Finns det ett rekommenderat alternativ? Varför?
|
Två alternativ övervägdes, som båda kräver en ändring av mervärdesskattedirektivet och som permanentar miniminivån för normalskattesatsen för mervärdesskatt till 15 %. Alternativ 1 syftar till att bevilja befintliga avvikelser till samtliga medlemsstater genom att integrera de nationella bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet, vilket emellertid skulle vara svårt att uppnå. Det rekommenderade alternativ 2 löser problemet med avvikelser genom att de begränsningar som skapat ett behov av sådana avvikelser, dvs. minst 5 % för reducerade mervärdesskattesatser och förteckningen över varor och tjänster på vilka reducerade mervärdesskattesatser kan tillämpas (bilaga III), vilken skulle ersättas med en negativ förteckning där normalskattesatsen ska tillämpas.
|
Vem stöder vilket alternativ?
|
Medlemsstaterna och deltagarna i det öppna offentliga samrådet stöder lika behandling av medlemsstaterna.
|
C. De rekommenderade alternativens konsekvenser
|
Vad är nyttan med det rekommenderade alternativet (om sådant alternativ finns, annars anges för huvudsakliga alternativ)?
|
Det valda alternativet bidrar effektivt till att ta bort begränsningar för medlemsstaterna som inte längre är motiverade inom ramen för destinationsbaserad beskattning och som tillhandahåller en lösning när avvikelser upphör att gälla.
|
Vad är kostnaderna för det rekommenderade alternativet (om sådant alternativ finns, annars anges för huvudsakliga alternativ)?
|
Det rekommenderade alternativet kräver skyddsåtgärder för att undvika potentiella risker.
|
Hur påverkas företagen, särskilt små och medelstora företag och mikroföretag?
|
Risken för höjning av kostnaderna för regelefterlevnad till följd av ökad komplexitet kommer att begränsas genom att aktörerna informeras om mervärdesskattesatserna på grundval av en statistisk indelning i en ändrad webbportal.
|
Påverkas medlemsstaternas budgetar och förvaltningar i betydande grad?
|
Medlemsstaterna kommer att fortsätta att fastställa alla budgetkonsekvenser. En utvidgning av tillämpningsområdet för reducerade skattesatser eller lägre reducerade mervärdesskattesatser utan kompensationsåtgärder skulle minska intäkterna från mervärdesskatt.
|
Uppstår andra betydande konsekvenser?
|
Riskerna för ett ökat antal tvister skulle kunna vara en konsekvens av ökad flexibilitet för medlemsstaterna.
|
D. Uppföljning
|
När kommer åtgärderna att ses över?
|
Före ikraftträdandet av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet görs en översyn av bilaga III och efter ikraftträdandet kräver den negativa förteckningen en regelbunden översyn.
|