EUROPEISKA KOMMISSIONEN
Bryssel den 7.12.2018
COM(2018) 817 final
2018/0414(COD)
Förslag till
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 vad gäller vissa regler för direktstöd och stöd för landsbygdsutveckling under åren 2019 och 2020
MOTIVERING
1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
•Motiv och syfte med förslaget
Detta förslag syftar till att skapa visshet och kontinuitet i beviljandet av stöd till EU:s jordbrukare under åren 2019–2020 genom anpassning av två rättsakter inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.
När det gäller landsbygdsutveckling behövs vissa ändringar av förordning (EU) nr 1305/2013 för att säkerställa kontinuitet i politiken under de sista åren av programperioden och en smidig övergång till nästa programperiod. Dessa ändringar avser en ny nedtrappningstidsplan för utfasning av stöd till andra områden än bergsområden med naturliga begräsningar och användning av tekniskt bistånd inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) på kommissionens initiativ för åtgärder som förbereder genomförandet av den framtida gemensamma jordbrukspolitiken.
När det gäller direktstöd omfattar vissa bestämmelser i förordning (EU) nr 1307/2013 inte kalenderåret 2020, eftersom utgifter för kalenderåret 2020 görs under räkenskapsåret 2021, vilket är det första året i den nya fleråriga budgetramen 2021–2027. Vid tidpunkten för antagandet av den förordningen var det därför inte möjligt att göra åtaganden som rörde den framtida fleråriga budgetramen. Om förordning (EU) nr 1307/2013 inte ändras, skulle vissa medlemsstater ställas inför betydande ekonomiska konsekvenser när det gäller direktstöd under kalenderåret 2020, utöver dem som rör den nya fleråriga budgetramen 2021–2027. De medlemsstaterna skulle ställas inför betydande förändringar i sina anslag för direktstöd och landsbygdsutveckling, med påtaglig inverkan på stödet till jordbrukare inom ramen för båda pelarna. Dessutom tillkommer andra tekniska inslag, eftersom de skulle underlätta genomförandet av den nuvarande rättsliga ramen.
•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området
De föreslagna ändringarna är förenliga med förordning (EU) nr 1305/2013 och förordning (EU) nr 1307/2013, och förslaget är därför förenligt med de befintliga bestämmelserna i den gemensamma jordbrukspolitiken.
•Förenlighet med unionens politik inom andra områden
2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
•Rättslig grund
Artiklarna 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).
•Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)
I EUF-fördraget föreskrivs att befogenheterna för jordbrukspolitiken ska delas mellan unionen och medlemsstaterna. Unionen utövar sin befogenhet genom att anta olika rättsakter, varigenom den fastställer och genomför en gemensam jordbrukspolitik i enlighet med artiklarna 38–44 i EUF-fördraget. Genom förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 inrättas ett system för stöd för landsbygdsutveckling och direktstöd till jordbrukare. Ett mål i den gemensamma jordbrukspolitiken är enligt artikel 39 i EUF-fördraget bland annat att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, och det föreslagna initiativet överensstämmer med detta mål. Den gemensamma jordbrukspolitiken finansierar på samma sätt direktstödet genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), och förordning (EU) nr 1307/2013 reglerar stödet på unionsnivå. Stödet till landsbygdsutveckling är en integrerad del av den gemensamma jordbrukspolitiken och bidrar till dess mål i enlighet med EUF-fördraget. Mervärdet i förslaget är att säkerställa visshet och stabilitet i det direkta inkomststödet till EU:s jordbrukare under år 2020 och i stödet för landsbygdsutveckling under de sista åren av den nuvarande programperioden. Dessa mål kan bara uppnås genom att medlagstiftarna ändrar förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013.
•Proportionalitetsprincipen
Förslaget innebär inte någon ändring av politiken jämfört med de rättsakter som den avser att ändra. Förslaget ändrar de befintliga förordningarna endast i den utsträckning det är nödvändigt för att uppnå de mål som beskrivs ovan.
•Val av instrument
Eftersom de ursprungliga rättsakterna är Europaparlamentets och rådets förordningar, måste ändringarna också införas som en förordning från Europaparlamentet och rådet genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet.
3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
Förslaget avviker från den standardpraxis som anges i riktlinjerna för bättre lagstiftning och i verktygslådan. En avvikelse från standardpraxis är nödvändig av följande skäl:
– Förslaget är mycket tekniskt i sin omfattning.
– Förslaget omfattar endast de sista åren av den nuvarande programperioden.
– Förslaget inför inga nya politiska åtaganden.
En konsekvensbedömning, ett offentligt samråd och en färdplan är därför inte lämpliga för detta förslag. Eftersom lagstiftningen måste vara på plats 2019 är det dessutom brådskande att medlagstiftarna antar förslaget.
•Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning
•Samråd med berörda parter
•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden
•Konsekvensbedömning
•Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling
•Grundläggande rättigheter
Förslaget är förenligt med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i framför allt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.
4.BUDGETKONSEKVENSER
Den föreslagna möjligheten för medlemsstaterna att fortsätta med den nuvarande flexibiliteten mellan direktstöd och landsbygdsutveckling under kalenderåret 2020/räkenskapsåret 2021 och överföringen av det beräknade resultatet av minskningen av direktstöd till landsbygdsutveckling under det året kan, beroende på medlemsstaternas beslut, påverka tilldelningen mellan direktstöd och landsbygdsutveckling. Sådana överföringar kommer dock att vara neutrala i fråga om totala budgetåtaganden.
Ytterligare uppgifter om budgetkonsekvenserna av detta förslag finns i finansieringsöversikten som bifogas förslaget.
5.ÖVRIGA INSLAG
•Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering
•Förklarande dokument (för direktiv)
•Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget
·Landsbygdsutveckling
Förslaget gör det möjligt för medlemsstaterna att ändra nedtrappningstidsplanen för stöd till områden som beviljats sådant stöd under föregående programperiod och som under den pågående perioden inte längre klassificeras som andra områden än bergsområden med naturliga begräsningar enligt artikel 31.5 i förordning (EU) nr 1305/2013. Denna ändring följer av den förlängning av tidsfristen för den nya avgränsningen av sådana områden till 2019 som införts genom förordning (EU) 2017/2393, vilket efter den nuvarande programperioden kommer att innebära en kortare anpassningsperiod för jordbrukare som inte längre är berättigade till detta stöd. Denna ändring gör det möjligt att beräkna övergångsstöd för 2019 och 2020 på grundval av stödnivåerna för perioden 2014–2020. Nedtrappningen av övergångsstödet ska dessutom vara mindre skarp, eftersom detta ska fastställas av medlemsstaterna så att den slutliga nivån uppgår till hälften av utgångsnivån.
Förslaget utvidgar användningen av det tekniska stöd på kommissionens initiativ som finansieras genom Ejflu till åtgärder som förbereder genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. Förslaget rör uteslutande det tekniska stödets omfattning, utan att det finansiella stödet ändras.
·Flexibilitet mellan pelarna under 2020 och överföring av resultatet av minskningen av direktstöd till landsbygdsutveckling
Förslaget innehåller bestämmelser om medlemsstaternas möjlighet att föra över medel mellan pelarna under kalenderåret 2020/räkenskapsåret 2021. För perioden 2015–2019 hade medlemsstaterna möjlighet att överföra belopp från direktstöd till landsbygdsutveckling och omvänt. Denna flexibilitet för kalenderåret 2020/räkenskapsåret 2021 fastställs inte enligt gällande regler. Denna finansiella mekanism är viktig eftersom den ger medlemsstaterna flexibilitet när det gäller hanteringen av deras finansieringsramar och optimerar användingen av tillgängliga medel. Denna mekanism har visat sig vara ett verkningsfullt verktyg för medlemsstaterna, och vissa medlemsstater överför betydande belopp mellan de två pelarna. Om denna flexibilitet mellan pelarna inte finns under kalenderåret 2020/räkenskapsåret 2021, skulle detta sannolikt medföra allvarliga ekonomiska problem för jordbrukare i vissa medlemsstater, eftersom påverkan på deras anslag kan bli betydande. Förslaget syftar därför till att bibehålla möjligheten att göra överföringar mellan pelarna under kalenderåret 2020 på samma villkor som nu gäller och att det beräknade resultatet av minskningen kan fortsätta att överföras från direkstöd till landsbygdsutveckling.
2018/0414 (COD)
Förslag till
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 vad gäller vissa regler för direktstöd och stöd för landsbygdsutveckling under åren 2019 och 2020
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 42 och 43.2,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
av följande skäl:
(1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 är den nuvarande rättsliga ramen för stöd för landsbygdsutveckling. Den möjliggör stöd till andra områden än bergsområden med naturliga begräsningar. Med hänsyn till den förlängning av tidsfristen till 2019 för den nya avgränsningen av andra områden än bergsområden med naturliga begräsningar som införts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2393 och den kortare anpassningsperioden för de jordbrukare som inte längre kommer att vara berättigade till stöd, bör successivt nedtrappat övergångsstöd som inleds först 2019 inledas med högst 80 % av det genomsnittsstöd som fastställts för programperioden 2014–2020. Stödnivån bör fastställas så att den slutliga nivån 2020 uppgår till hälften av utgångsnivån.
(2)För att bistå medlemsstaterna och de berörda parterna att i tid förbereda den framtida gemensamma jordbrukspolitiken och säkerställa en smidig övergång till nästa programperiod bör det klargöras att det är möjligt att finansiera åtgärder som förbereder den framtida gemensamma jordbrukspolitiken genom tekniskt bistånd på kommissionens initiativ.
(3)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 är den nuvarande rättsliga ramen för direktstöd. Medan de flesta av den förordningens bestämmelser kan tillämpas så länge den är i kraft, avser andra bestämmelser uttryckligen kalenderåren 2015–2019 som omfattas av den fleråriga budgetramen 2014–2020. Vissa andra bestämmelser var inte uttryckligen planerade att tillämpas bortom kalenderåret 2019. I juni 2018 lade kommissionen fram ett förslag till en ny förordning som syftar till att ersätta förordning (EU) nr 1307/2013, men först från och med den 1 januari 2021. Därför är det lämpligt att göra vissa tekniska justeringar i förordning (EU) nr 1307/2013 så att den kan tillämpas smidigt under kalenderåret 2020.
(4)Skyldigheten i artikel 11 i förordning (EU) nr 1307/2013 att minska den del som överstiger 150 000 EUR av direktstödsbeloppet som ska beviljas en jordbrukare för ett visst kalenderår fortsätter att tillämpas så länge denna förordning är i kraft. För närvarande föreskriver dock artikeln endast en anmälningsskyldighet för medlemsstaterna vad gäller deras beslut och uppskattade resultat av minskningarna för åren 2015–2019. I syfte att garantera en fortsättning av det befintliga systemet bör det fastställas att medlemsstaterna även ska meddela sina beslut avseende år 2020 och det beräknade resultatet av minskningen för det året.
(5)Flexibilitet mellan pelare är en frivillig överföring av medel mellan direktstöd och landsbygdsutveckling. Medlemsstaterna får använda sig av denna flexibilitet med avseende på kalenderåren 2014–2019 enligt nuvarande artikel 14 i förordning (EU) nr 1307/2013. För att säkerställa att medlemsstaterna kan fortsätta med sina strategier, bör flexibiliteten mellan pelarna göras tillgänglig även för kalenderåret 2020, som motsvarar räkenskapsåret 2021.
(6)Till följd av ändringen av artikel 14 i förordning (EU) nr 1307/2013 med avseende på kalenderåret 2020, är det lämpligt att anpassa hänvisningarna till den artikeln avseende medlemsstaternas skyldighet att linjärt minska eller öka värdet på stödrätterna på grund av variationer i det årliga nationella tak som följer av deras anmälningar av tillämpningen av flexibilitet mellan pelare.
(7)Förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.
(8)För att snabbt kunna ge medlemsstaterna den flexibilitet som behövs och säkerställa kontinuiteten i politiken för landsbygdsutveckling under de sista åren av programperioden 2014–2020, bör denna förordning tillämpas från och med den 1 mars 2019.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Ändringar av förordning (EU) nr 1305/2013
Förordning (EU) nr 1305/2013 ska ändras på följande sätt:
(1)I artikel 31.5 ska följande stycke införas som andra stycke:
”Genom undantag från första stycket ska successivt nedtrappat stöd som inleds först 2019 inledas med högst 80 % av det genomsnittsstöd som fastställts för programperioden 2014–2020. Stödnivån ska fastställas så att den slutliga nivån 2020 uppgår till hälften av utgångsnivån.”
(2)I artikel 51.1 ska följande stycke införas som andra stycke:
”Ejflu får finansiera åtgärder som förbereder genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken under den efterföljande programperioden.”
Artikel 2
Ändringar av förordning (EU) nr 1307/2013
Förordning (EU) nr 1307/2013 ska ändras på följande sätt:
(1) Artikel 7.2 ska ersättas med följande:
”2. För varje medlemsstat och för varje kalenderår ska det beräknade resultatet av den minskning av stöd som avses i artikel 11 (vilken avspeglas i skillnaden mellan det nationella tak som fastställs i bilaga II, till vilket adderas det tillgängliga beloppet i enlighet med artikel 58, och det nettotak som anges i bilaga III) göras tillgängligt som unionsstöd som finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu).”
(2)I artikel 11.6 ska följande läggas till som tredje stycke:
”Medlemsstaterna ska för år 2020 senast den 31 december 2019 anmäla de beslut som fattats i enlighet med denna artikel och beräknade resultat av minskningar till kommissionen.”
(3)Artikel 14 ska ändras på följande sätt:
(a)I punkt 1 ska följande stycke läggas till som sjätte stycke:
”Senast den 31 december 2019 får medlemsstaterna besluta att högst 15 % av deras årliga nationella tak för kalenderåret 2020 som anges i bilaga II till den här förordningen ska göras tillgängligt som extrastöd som finansieras genom Ejflu under räkenskapsåret 2021. Därefter ska det motsvarande beloppet inte längre vara tillgängligt för beviljande av direktstöd. Detta beslut ska anmälas till kommissionen senast den 31 december 2019 och ska ange den procentsats som valts.”
(b)I punkt 2 ska följande stycke läggas till som sjätte stycke:
”Senast den 31 december 2019 får medlemsstaterna besluta att högst 15 %, eller när det gäller Bulgarien, Estland, Spanien, Lettland, Litauen, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Finland och Sverige högst 25 %, av det belopp som avsätts för stöd som finansieras genom Ejflu under räkenskapsåret 2021 enligt unionslagstiftning som antagits efter den förordning som antagits av rådet i enlighet med artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska göras tillgängligt som direktstöd. Därefter ska det motsvarande beloppet inte längre vara tillgängligt för stöd som finansieras genom Ejflu. Detta beslut ska anmälas till kommissionen senast den 31 december 2019 och ska ange den procentsats som valts.”
(4)Artikel 22.5 ska ersättas med följande:
”5. Om det tak för en medlemsstat som kommissionen fastställt enligt punkt 1 avviker från taket för det föregående året till följd av beslut som fattats av den medlemsstaten i enlighet med punkt 3 i denna artikel, artikel 14.1 eller 14.2, artiklarna 42.1, 49.1 andra stycket, 51.1 andra stycket eller artikel 53 ska den medlemsstaten linjärt minska eller öka värdet på alla stödrätter för att säkerställa förenlighet med punkt 4 i den här artikeln.”
Artikel 3
Ikraftträdande och tillämpning
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 mars 2019.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den
På Europaparlamentets vägnar
På rådets vägnar
Ordförande
Ordförande
FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
FINANSIERINGSÖVERSIKT
|
FS/18/CS/pl 5249450
|
|
6.15.2018.1
|
|
DATUM: 13.9.2018
|
1.
|
BUDGETRUBRIK: Nuvarande fleråriga budgetram: Rubrik 2, förslag till flerårig budgetram 2021–2027: Rubrik 3
Budgetförslag för 2019:
05 03 Direktstöd efter finansiell disciplin:
05 04 60 Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling – Ejflu (2014–2020)
|
ANSLAG:
(i miljoner euro)
40 981,6
14 673,6
|
2.
|
TITEL:
Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 vad gäller vissa regler för direktstöd och stöd för landsbygdsutveckling under åren 2019 och 2020
|
3.
|
RÄTTSLIG GRUND:
Artiklarna 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
|
4.
|
SYFTEN:
Detta förslag syftar till att skapa kontinuitet i beviljandet av stöd till EU:s jordbrukare under åren 2019–2020 genom anpassning av två rättsakter inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken: landsbygdsutveckling enligt förordning (EU) nr 1305/2013 och direktstöd enligt förordning (EU) nr 1307/2013
|
5.
|
BUDGETKONSEKVENSER
|
TOLVMÅNADERSPERIOD
(i miljoner euro)
|
INNEVARANDE BUDGETÅR
2018
(i miljoner euro)
|
FÖLJANDE BUDGETÅR
2019
(i miljoner euro)
|
5.0
|
UTGIFTER
-
SOM BELASTAR EU:S BUDGET
(BIDRAG/STÖD)
-
NATIONELLA MYNDIGHETER
-
ANDRA
|
|
Ej tillämpligt
|
Ej tillämpligt
|
5.1
|
INTÄKTER
-
EU:S EGNA MEDEL
(AVGIFTER/TULLAR)
-
NATIONELLA
|
|
|
|
|
|
2017
|
2018
|
2019
|
2020
|
5.0.1
|
BERÄKNADE UTGIFTER
|
|
|
|
|
5.1.1
|
BERÄKNADE INTÄKTER
|
|
|
|
|
5.2
|
BERÄKNINGSMETOD:
Se anmärkningarna
|
6.0
|
KAN PROJEKTET FINANSIERAS MED DE MEDEL SOM ANSLAGITS UNDER DET BERÖRDA KAPITLET I BUDGETEN FÖR INNEVARANDE ÅR?
|
Ej tillämpligt
|
6.1
|
KAN PROJEKTET FINANSIERAS GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I DEN GÄLLANDE BUDGETEN?
|
Ej tillämpligt
|
6.2
|
KOMMER DET ATT BEHÖVAS EN TILLÄGGSBUDGET?
|
NEJ
|
6.3
|
KOMMER DET ATT BEHÖVAS ANSLAG I KOMMANDE BUDGETAR?
|
JA (se anmärkningarna)
|
ANMÄRKNINGAR:
När det gäller stöd för landsbygdsutveckling enligt förordning (EU) nr 1305/2013 (Ejflu) avser förslaget räkenskapsåren 2019–2021, medan de föreslagna ändringarna för direktstöd enligt förordning (EU) nr 1307/2013 avser kalenderåret 2020/räkenskapsåret 2021.
Förslaget får inga budgetkonsekvenser i form av ökade utgifter.
Inverkan av de föreslagna bestämmelserna som ger medlemsstaterna möjligheten att överföra belopp mellan anslag för direktstöd under kalenderåret 2020/räkenskapsåret 2021 och Ejflu under räkenskapsåret 2021 samt överföring av det beräknade resultatet av minskningen av direktstöd under kalenderåret 2020 till Ejflu under räkenskapsåret 2021 kommer att bero på medlemsstaternas genomförande och kan i nuläget därför inte kvantifieras.
Dessa överföringar kommer under alla omständigheter att förbli neutrala med avseende på totala övergripande åtagandebemyndiganden eftersom alla avdrag från anslagen för direktstöd kommer att kompenseras genom en motsvarande ökning av anslagen för Ejflu och omvänt.
När det gäller betalningsbemyndiganden: Om medlemsstaternas genomförande av dessa bestämmelser skulle leda till en nettoöverföring till Ejflu, skulle det kunna leda till en viss senareläggning av betalningar från räkenskapsåret 2021 till följande år, jämfört med en situation där medlemsstaternas genomförande skulle innebära en nettoöverföring till anslag för direktstöd eller ingen omfördelning alls.
Denna inverkan kan dock inte kvantifieras i detta skede och förväntas under alla omständigheter att bli minimal.
Utan att föregripa medlemsstaternas val för kalenderåret 2020/räkenskapsåret 2021 innebär som ett exempel flexibiliteten under räkenskapsåren 2018 och 2019 nettoöverföringar till Ejflu på 612 respektive 920 miljoner EUR. Överföringen till Ejflu av det beräknade resultatet av minskningen under samma räkenskapsår är 110 respektive 111 miljoner EUR.
Med tanke på tidigare erfarenheter och de budgetanslag som föreslagits för 2021–2027 är en nettoöverföring till EGFJ inte sannolik, men det kan inte uteslutas helt i detta skede. I ett sådant fall kan differentierade utgifter, exempelvis stöd inom ramen för Ejflu, behöva ges lägre prioritet för att uppnå förenlighet med tillämpliga tak.
|