EUROPEISKA KOMMISSIONEN
Bryssel den 22.2.2017
COM(2017) 68 final
2017/0024(NLE)
Förslag till
RÅDETS FÖRORDNING
om ändring av RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 560/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för biobaserade industrier
(Text av betydelse för EES)
MOTIVERING
1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
•Motiv och syfte med förslaget
Det gemensamma företaget för biobaserade industrier (nedan kallat gemensamma företaget BBI) är ett organ som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som består av dels unionen företrädd av kommissionen, dels konsortiet för biobaserade industrier (nedan kallat konsortiet). Det gemensamma företaget BBI inrättades genom rådets förordning (EU) nr 560/2014 (nedan kallad rådets förordning) för genomförandet av det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier (nedan kallat BBI-initiativet) fram till den 31 december 2024. Det gemensamma företaget BBI:s stadgar är bifogade som bilaga till rådets förordning (nedan kallade stadgarna).
Enligt artikel 3 i rådets förordning ska unionens bidrag till de administrativa kostnaderna och driftskostnaderna för det gemensamma företaget BBI uppgå till högst 975 miljoner euro. Detta bidrag är tänkt att fördelas enligt följande:
- Högst 29,25 miljoner euro i finansiellt bidrag till de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget BBI.
- Minst 945,75 miljoner euro i finansiellt bidrag till driftskostnaderna för det gemensamma företaget BBI4 (nedan kallat EU:s bidrag).
Enligt artikel 4 i rådets förordning ska konsortiets eller dess ingående enheters bidrag till de administrativa kostnaderna och driftskostnaderna för BBI-initiativet uppgå till minst 2 730 miljoner euro. Detta bidrag skulle fördelas enligt följande:
- Högst 29,25 miljoner euro i finansiellt bidrag till de administrativa kostnaderna för BBI-initiativet.
- Minst 182,5 miljoner euro i finansiellt bidrag till driftskostnaderna för BBI-initiativet.
- Ett obestämt belopp bestående av bidrag in natura till genomförandet av indirekta åtgärder (även kallade bidrag in natura till driftskostnaderna, nedan kallade naturabidrag till driftskostnader).
- Minst 1 755 miljoner euro bestående av bidrag in natura till kompletterande verksamhet.
Föreliggande förslag till ändring avser en närmare rättslig reglering av det finansiella bidrag som avses i artikel 12.3 b och 12.4 i stadgarna i bilagan till rådets förordning (EU) nr 560/2014.
I enlighet med artikel 12.3 b och 12.4 i stadgarna ska konsortiet lämna sitt finansiella bidrag till driftskostnaderna på minst 182,5 miljoner euro senast den 31 december 2024. Av artikel 12.3 b och 12.5 i stadgan framgår det vidare att detta finansiella bidrag från konsortiet bör föras in i det gemensamma företaget BBI:s budget (på programnivå). Enligt artikel 12.5 i stadgarna utgör medlemmarnas finansiella bidrag till driftskostnaderna det gemensamma företaget BBI:s resurser som ska föras in i dess budget, och enligt artikel 12.3 b i stadgarna ska en del av driftskostnaderna för det gemensamma företaget BBI täckas av det finansiella bidraget från de andra medlemmarna än unionen. I den sistnämnda bestämmelsen nämns inte de enheter som ingår i andra medlemmar än unionen. Dessa enheter deltar i genomförandet av indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget BBI och kan lämna finansiella bidrag direkt till sådana indirekta åtgärder (på projektnivå).
Av underavsnitt 3.2.5 i finansieringsöversikten till förslaget till rådets förordning om det gemensamma företaget BBI av den 10 juli 2013 framgår det att lagstiftaren förväntar sig att industrin lämnar ett finansiellt bidrag på 17,5 miljoner euro till driftskostnaderna som ska föras in varje år i budgeten för det gemensamma företaget BBI.
Konsortiet har bekräftat att man ska lämna ett finansiellt bidrag på minst 182,5 miljoner euro senast den 31 december 2024, men man har stött på problem med hur detta ska lämnas. För många av konsortiemedlemmarna är det inte kommersiellt möjligt att lämna ett finansiellt bidrag på programnivå, eftersom man inte får någon garanterad fördel i utbyte (t.ex. i form av projektresultat och immateriella rättigheter), och konkurrenter som deltar i projekt som finansieras av det gemensamma företaget BBI kan gynnas av detta. Konsortiet har därför föreslagit ett alternativt sätt att lämna sitt finansiella bidrag, nämligen att medlemmarna får möjlighet att lämna detta direkt på projektnivå. Konsortiemedlemmarnas finansiella deltagande skulle därmed uppmuntras, eftersom de på så sätt kan få tillgång till de projektresultat som bara projektdeltagare har tillgång till.
Kommissionen tittade närmare på konsortiets förslag och kontrollerade om (och i vilken utsträckning) unionens intressen påverkas av konsortiets påstådda problem med att fullgöra sin skyldighet att bidra finansiellt till det gemensamma företaget BBI. Kommissionen hade i och för sig bara kunnat avvisa konsortiets argument av skälet att det inte är kommissionens sak att handla i det gemensamma företagets privata medlems intresse, att gällande regelverk måste följas och att man, om inte, kommer att tillämpa de påföljder som föreskrivs i rådets förordning. Det hade dock inverkat negativt på målet för det gemensamma företaget BBI, vilket är att bedriva verksamhet genom samarbete mellan intressenter längs hela de biobaserade värdekedjorna, inklusive små och medelstora företag, forsknings- och teknikcentrum samt högskolor och universitet. Kommissionen beslutade sig därför för att vara proaktiv och granska frågan närmare. Eventuella lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder analyserades, vilket ledde till slutsatsen att regelverket behövde ändras.
För att se till att denna ändring genomförs utan att inverka på de ursprungliga målen för rådets förordning kartlade kommissionen de mål som ligger bakom skyldigheten att lämna ett finansiellt bidrag: 1. Säkerställa ett minimibelopp i form av ett privat finansiellt bidrag till BBI-initiativets driftskostnader genom ett åtagande från den privata medlemmens sida. 2. Säkerställa en lägsta hävstångseffekt av unionens bidrag. 3. Samt framför allt stödja startfasen för bioekonomisektorn genom att göra medel tillgängliga för forsknings- och innovationsåtgärder på detta område. Vad gäller det första målet var det framför allt konsortiemedlemmar från skogsbruket som åtog sig att delta finansiellt därför att deras affärsmodell innebär att de inte kan generera några naturabidrag till driftskostnaderna. Vad gäller det tredje målet öronmärktes 150 miljoner euro (av konsortiets förväntade finansiella bidrag på 182,5 miljoner euro) för att investeras i forsknings- och innovationsåtgärder (där de huvudsakliga stödmottagarna är högskolor och universitet samt små och medelstora företag).
Med tanke på de skäl som ligger bakom skyldigheten att lämna ett finansiellt bidrag har kommissionen ansträngt sig för hitta möjliga sätt att lämna detta finansiella bidrag. En jämförande analys av rådets förordning i förhållande till de regelverk som fastställts för andra gemensamma företag visade sig vara konstruktivt. Det finansiella bidraget från andra medlemmar än unionen finns bara fastställt i förordningen om bildande av det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (nedan kallat gemensamma företaget IMI2). Till skillnad från BBI-förordningen föreskriver IMI2-förordningen inte någon skyldighet att bidra finansiellt. Det är endast en möjlighet för andra medlemmar än unionen. Detta finansiella bidrag inom ramen för det gemensamma företaget IMI2 kan lämnas på både program- och projektnivå. Det är vidare värt att notera att bidraget på IMI2-programnivå i praktiken lämnas av truster och välgörenhetsorganisationer som till sin natur fungerar som offentliga finansiärer (t.ex. Bill & Melinda Gates Foundation, Welcome Trust), medan EFPIA:s ingående och anknutna enheter (motsvarigheten till konsortiemedlemmar i IMI2) lämnar finansiella bidrag på projektnivå. Den jämförande analysen visade därmed följande: 1. Kravet på att lämna ett finansiellt bidrag uteslutande på programnivå är unikt för det gemensamma företaget BBI. 2. Det gemensamma företaget BBI:s nuvarande modell lämpar sig för att stärka samarbetet med truster och välgörenhetsorganisationer. 3. Det gemensamma företaget BBI:s rättsliga ram bör anpassas, eftersom man även ska samarbeta med kommersiella företag.
Eftersom kommissionen svarar för att främja unionens allmänna intresse och ta lämpliga initiativ i detta syfte, och konsortiet har svårt att lämna sitt finansiella bidrag på det sätt som anges i rådets förordning, föreslår kommissionen att den ursprungliga texten i förordningen anpassas så det införs en möjlighet att lämna finansiellt bidrag på projektnivå, utöver det sätt som nu finns att lämna bidrag på programnivå. Med denna lösning kan situationen hanteras effektivt och de ursprungliga målen för rådets förordning uppnås, och konsortiemedlemmarna kan fullgöra sitt ursprungliga åtagande. Denna lösning är snarlik den lösning som gäller för det gemensamma företaget IMI2, där andra medlemmar än unionen kan lämna finansiella bidrag antingen på programnivå, vilket truster fonder och välgörenhetsorganisationer vanligtvis gör, eller på projektnivå, som är det sätt som används av kommersiella enheter.
Den föreslagna ändringen ingår inte i Refit-programmet.
•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området
Syftet med förslaget är att förbättra bestämmelserna i rådets förordning och rationalisera dem ytterligare för att de uppställda målen ska uppnås. Förslaget till ändring är således helt i överensstämmelse med de ursprungliga målen för det gemensamma företaget BBI och gällande bestämmelser.
•Förenlighet med unionens politik inom andra områden
Det gemensamma företaget BBI utvecklar ”nära synergier med andra unionsprogram på områden som utbildning, miljö, konkurrenskraft och små och medelstora företag, och med resurser från sammanhållningspolitiken och politiken för landsbygdsutveckling, som särskilt kan bidra till att stärka nationell och regional forsknings- och innovationsförmåga inom ramen för strategier för smart specialisering”.
Vikten av (att inrätta) ett offentlig-privat partnerskap för biobaserade industrier i form av ett gemensamt teknikinitiativ har betonats i ett antal meddelanden från kommissionen, t.ex. följande: Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa, För en industriell renässans i Europa, Offentlig-privata partnerskap inom Horisont 2020: ett kraftfullt verktyg för innovation och tillväxt i Europa, och Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket.
2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
•Rättslig grund
Den rättsliga grunden för detta förslag till ändring finns i artiklarna 187 och 188 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget).
•Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)
Initiativet omfattas inte av någon av de exklusiva befogenheter som uttryckligen överförts till EU. Bara EU kan emellertid ändra den rättsliga ramen för ett gemensamt företag som inrättats i enlighet med artiklarna 187 och 188 i EUF-fördraget. Medlemsstaterna kan inte på egen hand vidta åtgärder för att ändra den rättsliga ramen för ett EU-organ.
•Proportionalitetsprincipen
Syftet med detta förslag till ändring är att anpassa bestämmelserna i rådets förordning så att konsortiemedlemmarna får möjlighet i praktiken att fullgöra sin skyldighet att lämna sitt finansiella bidrag. Detta förslag får inte någon annan ytterligare verkan än den som ursprungligen planerades med rådets förordning. Den föreslagna åtgärden går därför inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål på ett tillfredsställande sätt, vare sig vad gäller innehåll eller form, och är således förenlig med proportionalitetsprincipen.
•Val av instrument
En analys av lagstiftningsmässiga och icke-lagstiftningsmässiga åtgärder genomfördes som pekade på behovet av en formell ändring av rådets förordning. Det finns inte någon möjlighet att tolka rådets förordning på ett sätt som skulle göra det möjligt att lämna det finansiella bidraget på projektnivå, vilket gör att det enda alternativ som återstår är att ändra rådets förordning.
3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
•Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning
Förordningen trädde i kraft i juni 2014 och en preliminär utvärdering av det gemensamma företaget BBI ska göras senast den 30 juni 2017. Inga efterhandsutvärderingar eller kontroller av ändamålsenligheten har därför utförts ännu vad gäller rådets förordning.
•Samråd med berörda parter
Kommissionen har kontinuerligt operativa utbyten med konsortiet, dess medlemmar och det gemensamma företaget BBI:s programkontor inom ramen för genomförandet av det gemensamma företaget BBI. Det sätt på vilket det finansiella bidraget lämnas av konsortiemedlemmarna har varit föremål för många samråd och diskussioner.
•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden
Kommissionen har inte anlitat någon extern experthjälp i frågan om konsortiemedlemmarnas finansiella bidrag.
•Konsekvensbedömning
Syftet med detta förslag till ändring är att anpassa rådets förordning så att den verkan som ursprungligen förväntades av den till fullo kan uppnås. Förslaget till ändring har följaktligen ingen annan ytterligare verkan än den som ursprungligen förväntades med rådets förordning.
Enligt verktygslådan för bättre lagstiftning krävs ingen konsekvensbedömning om det finns få eller inga alternativ tillgängliga för kommissionen. Såsom framgår av ovanstående är kommissionens alternativ begränsade i detta fall, eftersom kommissionen bara gör en ”teknisk” ändring av ett tidigare politiskt beslut som redan omfattas av en konsekvensbedömning genom att med begränsat utrymme till sitt förfogande precisera tekniska detaljer. Det behövs därför ingen konsekvensbedömning för detta initiativ.
•Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling
Den föreslagna ändringen ingår inte i Refit-programmet.
För att kunna bedöma inverkan på regelbördan och den administrativa bördan är det nödvändigt att beskriva dels den ram som skapas genom rådets ursprungliga förordning, dels den som planeras i detta förslag.
För att uppfylla kraven i rådets förordning måste konsortiemedlemmarna lämna individuella finansiella bidrag till konsortiet, i enlighet med de regler som konsortiet enats om. Konsortiet samlar in de enskilda finansiella bidragen från medlemmarna, bokför dem och lämnar de finansiella bidragen till det gemensamma företaget BBI. Det gemensamma företaget BBI bokför dem som driftsbudget, tillsammans med det bidrag som man får från unionen (det gemensamma företaget BBI:s bidrag till indirekta åtgärder).
Som en del av sin dagliga verksamhet gör det gemensamma företaget BBI en bedömning av de kostnader som stödmottagarna ådrar sig och redovisar i projekt som finanseras av det gemensamma företaget BBI. Efter att ha godkänt de stödberättigande kostnaderna (i enlighet med gällande regelverk, särskilt reglerna för deltagande i Horisont 2020 och de bidragsavtal som ingåtts mellan det gemensamma företaget BBI och stödmottagarna) fördelar det gemensamma företaget BBI sitt bidrag till projekten. Stödmottagarna bokför bidraget från det gemensamma företaget BBI, i enlighet med sin nationella lagstiftning och normal redovisningspraxis.
Enligt detta förslag kommer konsortiemedlemmarna att kunna fortsätta att lämna finansiella bidrag på programnivå, såsom beskrivs ovan. Konsortiemedlemmar som deltar i ett projekt inom ramen för det gemensamma företaget BBI kommer dessutom att kunna överföra det finansiella bidraget direkt till en annan deltagare i samma projekt (i överensstämmelse med beskrivningen av åtgärden) i enlighet med de bestämmelser som överenskommits mellan de båda parterna (konsortieavtalet) och gällande regelverk. Deltagarna bokför de finansiella bidragen i enlighet med sin nationella lagstiftning och normal redovisningspraxis.
En jämförande sammanfattning av de två regelverken anges i tabellen nedan:
Nuvarande regelverk
|
Föreslaget alternativ
|
finansiell överföring från konsortiemedlemmarna till konsortiet
|
finansiell överföring från konsortiemedlemmarna till stödmottagarna i projekten
|
bokföring av konsortiet
|
|
finansiell överföring från konsortiet till det gemensamma företaget BBI
|
|
bokföring av det gemensamma företaget BBI
|
|
(efter bedömning av de stödberättigande kostnaderna)
finansiell överföring från det gemensamma företaget BBI till stödmottagarna i projekten
|
|
bokföring av stödmottagarna i enlighet med deras nationella lagstiftning och normal redovisningspraxis
|
bokföring av stödmottagarna i enlighet med deras nationella lagstiftning och normal redovisningspraxis
|
Detta förslag minskar konsortiets och det gemensamma företaget BBI:s administrativa börda i deras roll som mellanhand mellan konsortiemedlemmar som är skyldiga att lämna finansiella bidrag och projektdeltagare. Konsortiet kommer dock fortfarande att ha det yttersta ansvaret för rapporteringen av det sammanlagda antalet finansiella bidrag från medlemmarna, i enlighet med artikel 4.3 i BBI-förordningen.
Lämpliga ändringar kommer att införas i modellen för bidragsavtal för det gemensamma företaget BBI baserat på en lösning som liknar den som används i modellen för bidragsavtal för det gemensamma företaget IMI2.
Det planerade systemet har redan använts för det gemensamma företaget IMI och används för närvarande också inom ramen för det gemensamma företaget IMI2.
•Grundläggande rättigheter
Förslaget till ändring har inga konsekvenser för skyddet av de grundläggande rättigheterna.
4.
BUDGETKONSEKVENSER
Detta förslag till ändring har inga budgetkonsekvenser.
Såsom förklaras ovan är det mycket svårt för konsortiemedlemmarna att följa gällande regelverk, och det skulle därför få budgetkonsekvenser om ingen ändring föreslås. Rent konkret innebär detta att om andra medlemmar än unionen inte följer regelverket måste de ekonomiska sanktioner som föreskrivs i artikel 4.5 i rådets förordning tillgripas, vilket bl.a. får till följd att unionens finansiella bidrag till BBI-initiativet minskas. En nedskärning av budgeten skulle främst påverka högskolor och universitet samt berörda små och medelstora företag, eftersom detta bidrag avsatts speciellt för forsknings- och innovationsåtgärder (där högskolor och universitet och små och medelstora företag är de huvudsakliga mottagarna av finansieringen).
5.ÖVRIGA INSLAG
•Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering
En särskild plan för att genomföra denna ändring behövs inte, eftersom den ändrade rådsförordningen – precis som den ursprungliga förordningen – kommer att genomföras genom projekt som valts ut av det gemensamma företaget BBI efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar. En genomförandeplan fastställdes inte heller när den ursprungliga förordningen antogs.
•Förklarande dokument (för direktiv)
Detta förslag till ändring avser en rådets förordning som är bindande till alla delar och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Inga förklarande dokument krävs därför.
•Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget
Detta ändringsförslag innehåller en viktig artikel som kommer att få följande verkan:
- Ett nytt sätt införs för att lämna de finansiella bidrag som avses i artikel 12.3 b i stadgarna i bilagan till rådets förordning, utöver det sätt som redan finns.
- Finansiella bidrag kan lämnas på följande två sätt: de kan överföras från konsortiet till det gemensamma företaget BBI (precis som tidigare) och/eller överföras direkt från en konsortiemedlem till någon annan av projektets stödmottagare.
- Fler parter kan lämna de finansiella bidrag som avses i artikel 12.3 b i stadgarna i bilagan till rådets förordning. Utöver en ”annan medlem än unionen” (dvs. bara konsortiet) kommer även dess ”ingående enheter” (dvs. konsortiemedlemmar) att kunna lämna det finansiella bidraget.
- Det övergripande finansiella målet enligt artikel 12.4 i stadgarna i bilagan till rådets förordning upprätthålls.
- Konsortiemedlemmar kan via konsortiet rapportera de finansiella bidrag som de lämnar på projektnivå till det gemensamma företaget BBI.
2017/0024 (NLE)
Förslag till
RÅDETS FÖRORDNING
om ändring av RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 560/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för biobaserade industrier
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 187 och artikel 188 första stycket,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
med beaktande av Europaparlamentets yttrande,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och
av följande skäl:
(1)Genom rådets förordning (EU) nr 560/2014() bildades det gemensamma företaget för biobaserade industrier (nedan kallat gemensamma företaget BBI).
(2)I artikel 12.4 i det gemensamma företaget BBI:s stadgar, som återges i bilagan till förordning (EU) nr 560/2014 (nedan kallade stadgarna), anges det att det finansiella bidraget till driftskostnaderna från de andra medlemmarna i det gemensamma företaget BBI än unionen ska vara minst 182 500 000 euro under den period som avses i artikel 1 i förordning (EU) nr 560/2014, det vill säga från och med bildandet av det gemensamma företaget BBI fram till och med den 31 december 2024.
(3)Det biobaserade industrikonsortiet Aisbl (nedan kallat konsortiet), som är en annan medlem i det gemensamma företaget BBI än unionen, är fortsatt redo att bidra till driftskostnaderna för det gemensamma företaget BBI med det belopp som anges i artikel 12.4 i stadgarna. Konsortiet har dock föreslagit ett alternativt sätt att lämna det finansiella bidraget, nämligen genom finansiella bidrag från dess ingående enheter på nivån indirekta åtgärder.
(4)Målet för BBI-initiativet, nämligen att bedriva verksamhet genom samarbete mellan intressenter längs hela de biobaserade värdekedjorna, inklusive små och medelstora företag, forsknings- och teknikcentrum samt högskolor och universitet, kan uppnås endast om konsortiet och dess ingående enheter kan lämna det finansiella bidraget inte bara som betalningar till det gemensamma företaget BBI, utan även som finansiella bidrag till indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget BBI.
(5)Stadgarna måste därför ändras så att konsortiet och dess ingående enheter kan lämna det finansiella bidraget uppgående till hela det belopp som anges i artikel 12.4 i stadgarna och på ett sådant sätt att dessa bidrag kan lämnas inte bara som betalningar till det gemensamma företaget BBI, utan även som finansiella bidrag till indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget BBI samt rapporteras till det gemensamma företaget BBI.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Artikel 12 i stadgarna för det gemensamma företaget för biobaserade industrier, som återges i bilagan till rådets förordning (EU) nr 560/2014, ska ändras på följande sätt:
Punkt 3 b ska ersättas med följande:
”b) Finansiella bidrag från de andra medlemmarna än unionen eller deras ingående enheter.”
Punkt 4 ska ersättas med följande:
”4. De finansiella bidragen från de andra medlemmarna än unionen eller deras ingående enheter till de driftskostnader som avses i punkt 3 b ska vara minst 182 500 000 EUR under den period som avses i artikel 1 i denna förordning.
Dessa finansiella bidrag ska lämnas som betalningar till det gemensamma företaget BBI eller som finansiella bidrag till indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget BBI.”
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den
På rådets vägnar
Ordförande