Förslag till RÅDETS BESLUT om den ståndpunkt som, på Europeiska unionens vägnar, ska intas vid den sjunde partskonferensen till Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar vad gäller förslaget till ändring av bilagorna A, B och C /* COM/2015/0137 final - 2015/0069 (NLE) */
MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Stockholmskonventionen om långlivade organiska
föroreningar[1]
antogs i maj 2001 inom ramen för FN:s miljöprogram (Unep). Europeiska unionen
och dess medlemsstater[2]
är parter i konventionen[3],
vars bestämmelser har genomförts i EU-lagstiftningen genom Europaparlamentets
och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade
organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG[4]. Stockholmskonventionens övergripande mål är
att skydda människors hälsa och miljön mot långlivade organiska föroreningar.
Den hänvisar särskilt till försiktighetsmetoden enligt princip 15 i
Riodeklarationen om miljö och utveckling, som antogs 1992. Principen
konkretiseras i artikel 8 i konventionen som innehåller bestämmelser om
införande av nya kemikalier i bilagorna till konventionen. Vid den sjunde partskonferensen i maj 2015 ska
tre beslut fattas om att lägga till polyklorerade naftalener och
hexaklorbutadien i bilagorna A (eliminering) och C (oavsiktlig framställning)
och pentaklorfenol till bilaga A. EU föreslog att dessa tre ämnen skulle läggas
till 2011. Dessutom ska det fortsatta behovet av särskilt angivna undantag och
godtagbara syften för perfluoroktansulfonsyra och dess derivat (PFOS) bedömas
av den sjunde partskonferensen. När det gäller de tre nya ämnena har
framställning, utsläppande på marknaden, användning eller oavsiktliga utsläpp
redan upphört eller minskat kraftigt i unionen. Det kan emellertid inte
uteslutas att de fortfarande framställs, släpps ut på marknaden, används eller
i betydande omfattning oavsiktligt släpps ut i andra länder. Eftersom dessa
ämnen kan spridas över stora avstånd räcker det inte med de åtgärder som
enskilda länder eller unionen vidtar, utan det behövs en internationell insats
för att upprätthålla en hög miljö- och hälsoskyddsnivå. Rekommendationer från granskningskommittén för
långlivade organiska föroreningar Vid sitt nionde möte i granskningskommittén
för långlivade organiska föroreningar (nedan kallad granskningskommittén)
antogs en riskhanteringsbedömning av hexaklorbutadien. I
riskhanteringsbedömningen drogs bland annat följande slutsatser: –
Det är för närvarande inte känt att
hexaklorbutadien avsiktligt framställs eller används, det är därför viktigt att
förhindra att det återinförs och att hantera de risker som är förknippade med
dess oavsiktliga utsläpp. –
Hexaklorbutadien bildas som en oavsiktlig biprodukt
från industriella framställningsprocesser (särskilt framställning av andra
klorerade kolväten och framställning av magnesium). Åtgärderna för att minimera
utsläpp under framställningen är kända och tillämpas redan i länder som är
parter i Stockholmskonventionen. –
Hexaklorbutadien bildas oavsiktligt vid förbränning
och andra termiska och industriella processer. Åtgärder för minskning av
oavsiktliga utsläpp av långlivade organiska föroreningar från dessa processer
kommer att leda till en ytterligare minskning av utsläpp av hexaklorbutadien.
Övervakning av hexaklorbutadien kan medföra extra kostnader. Det förekommer utsläpp av hexaklorbutadien
från tidigare avfallsdeponier i okänd omfattning. Kontrollåtgärder för att
minimera sådana utsläpp finns tillgängliga. Granskningskommittén rekommenderade
vid sitt nionde möte i oktober 2013 att hexaklorbutadien skulle läggas till i
bilagorna A och C till konventionen utan undantag. När det gäller polyklorerade naftalener drogs
i riskhanteringsbedömningen bland annat följande slutsatser: –
Det är för närvarande inte känt att polyklorerade
naftalener avsiktligt framställs eller används, men det är viktigt att begränsa
eventuella återstående användningar och att förhindra återinförsel av
polyklorerade naftalener. –
Polyklorerade naftalener bildas oavsiktligt vid
industriprocesser som bedrivs vid hög temperatur (särskilt avfallsförbränning,
men också i andra processer som är kända för att bilda polyklorerade
dibenso-p-dioxiner och polyklorerade dibensofuraner (PCDD/PCDF)). Åtgärder för
att minska utsläppen av PCDD/PCDF kommer också att minska utsläppen av
polyklorerade naftalener. Övervakning av polyklorerade naftalener kan medföra
ytterligare kostnader. –
Det förekommer utsläpp av polyklorerade naftalener
från avfallsdeponier och lager vid gamla anläggningar i okänd omfattning.
Åtgärder som införts med avseende på lager av polyklorerade bifenyler (PCB)
kommer också att effektivt minska utsläppen av polyklorerade naftalener från
lager. Granskningskommittén rekommenderade vid sitt
nionde möte i oktober 2013 att polyklorerade naftalener läggs till i bilagorna
A och C till konventionen utan undantag. Vid sitt tionde möte i oktober 2014 antog
granskningskommittén en riskhanteringsbedömning om pentaklorfenol och salter
och estrar av pentaklorfenol. I riskhanteringsbedömningen drogs bland annat
följande slutsatser: –
Framställning av pentaklorfenol ska begränsas, med
ett enda undantag för användning av industriell träskyddsbehandling av el- och
telefonstolpar och stolpreglar. Vid sitt tionde möte i oktober 2014 beslutade
granskningskommittén att rekommendera att pentaklorfenol tas upp i bilaga A
till konventionen, med ett särskilt angivet undantag för framställning och
användning av pentaklorfenol för el- och telefonstolpar och stolpreglar. I enlighet med artikel 8.9 i konventionen har
granskningskommittén beslutat avge dessa rekommendationer till partskonferensen
för ett övervägande under mötet i maj 2015. Granskningskommittén har också antagit ett
antal rekommendationer om alternativ till användningen av PFOS i öppna
tillämpningar. Information om den kommersiella tillgången till och
effektiviteten av säkrare alternativ till PFOS för följande tillämpningar har
blivit tillgängliga: mattor, läder och kläder, textilier och möbeltyger,
ytbeläggning och beläggningstillsatser, insekticider för bekämpning av
importerade eldmyror och termiter och insektsfällor för bekämpning av
bladskärarmyror (Atta spp. och Acromyrmex spp.)
Granskningskommittén uppmuntrar dessutom parterna att begränsa användningen av
PFOS i hårdmetallbeläggning (som medges som ett särskilt angivet undantag i
konventionen) till enbart slutna system. Detta är tillåtet som ett godtagbart
syfte enligt konventionen. Hexaklorbutadien och EU-lagstiftning Hexaklorbutadien är ett prioriterat farligt
ämne enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EG)[5]. Dessutom läggs
hexaklorbutadien till i protokollet om långlivade organiska föroreningar till
Uneces konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP) och
parterna uppmanas därför att eliminera dess framställning och användning.
Förbudet i EU-lagstiftningen genomförs genom kommissionens förordning (EU)
nr 519/2012 av den 19 juni 2012 om ändring av bilaga I till
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 om långlivade
organiska föroreningar[6].
Frågor om avfall och förorenad mark kvarstår dock, samt överväganden om
åtgärder för att förhindra återinförande. Medan framställningen av hexaklorbutadien i
Europa har upphört, kan det fortfarande framställas oavsiktligt i vissa
industriella verksamheter. Det krävs att sådana verksamheter, för att uppfylla
tröskelvärdena i direktivet om industriutsläpp (IED 2010/75/EU[7]), tillämpar bästa
tillgängliga teknik för att förebygga och minska utsläpp och påverkan på miljön
som helhet. För att få drivas måste en industrianläggning erhålla ett
tillstånd från behöriga myndigheter i en medlemsstat. Dessa tillstånd måste
innehålla utsläppsgränsvärden för de förorenande ämnen som förtecknas i bilaga
II till direktivet om industriutsläpp, samt av andra ämnen som sannolikt kommer
att släppas ut i betydande mängder, med beaktande av ämnenas beskaffenhet och deras
förmåga att spridas mellan olika delar av miljön. Polyklorerade naftalener och EU-lagstiftning Polyklorerade naftalener förtecknas i
protokollet om långlivade organiska föroreningar till konventionen om långväga
gränsöverskridande luftföroreningar och därför uppmanas parterna att eliminera
dess framställning och användning. Genom kommissionens förordning (EU)
nr 519/2012 är framställning och användning av polyklorerade naftalener
förbjuden i EU. Oavsiktlig framställning via förbränning (i första hand
avfallsförbränning) anses utgöra den mest betydande källan. Även om framställningen av polyklorerade
naftalener i Europa har upphört, kan det fortfarande framställas oavsiktligt i
vissa industriella verksamheter. Det krävs obligatorisk tillämpning av bästa
tillgängliga teknik av dessa verksamheter, när de uppfyller tröskelvärdena i
direktivet om industriutsläpp (IED 2010/75/EU), för att förebygga och minska
utsläpp och påverkan på miljön som helhet. För att få drivas måste en
industrianläggning erhålla ett tillstånd från behöriga myndigheter i en
medlemsstat. Dessa tillstånd ska omfatta utsläppsgränsvärden för de förorenande
ämnen som förtecknas i bilaga II till direktivet om industriutsläpp, samt av
andra ämnen som sannolikt kommer att släppas ut i betydande mängder, med
beaktande av ämnenas beskaffenhet och deras förmåga att spridas mellan olika
delar av miljön. Pentaklorfenol
och EU-lagstiftning Utsläppande på marknaden och användning av
pentaklorfenol som ett ämne, som beståndsdel i andra ämnen eller i blandningar
i en koncentration som är lika med eller större än 0,1 % viktprocent är
begränsat enligt post 22 i bilaga XVII till förordning (EG)
nr 1907/2006 (Reach)[8].
Dessutom är utsläppande på marknaden och användning av pentaklorfenol som
växtskyddsmedel och som en biocidprodukt förbjudet enligt förordning (EG)
nr 1107/2009[9]
och förordning (EU) nr 528/2012[10].
Åtgärder efter besluten från sjunde
partskonferensen Ämnen som tas upp i bilagorna A, B eller C
till Stockholmskonventionen måste inkluderas i förordning (EG) 850/2004 om
långlivade organiska föroreningar för att det ska säkerställas att EU:s
genomförande uppfyller de internationella åtagandena[11]. Hexaklorbutadien och polyklorerade naftalener
har lagts till i bilaga I till förordning (EG) 850/2004 under 2012. Det kommer
att krävas att de ämnen som läggs till i bilaga C till Stockholmskonventionen
också läggs till i bilaga III. Efter att pentaklorfenol lagts till i
förteckningen i bilaga A till Stockholmskonventionen, måste pentaklorfenol
läggas till i bilaga I till förordning (EG) 850/2004. Eftersom detta kommer att
göra nuvarande förteckning i bilaga XVII till Reach-förordningen föråldrad,
kommer man att börja ta bort ämnen från den bilagan. Perfluoroktansulfonsyra och EU-lagstiftning Vid det fjärde mötet i partskonferensen för
Stockholmskonventionen i maj 2009 enades man om att ta upp PFOS och dess
derivat i bilaga B till konventionen, med ett antal särskilt angivna undantag
och godtagbara syften. Den genomförande EU-lagstiftningen är mer restriktiv än
Stockholmskonventionen, eftersom den inte innefattar de undantag och de
godtagbara syften som redan förbjudits i EU till följd av Reach. Detta gjordes
för att uppfylla den övergripande principen om att inte att försämra
miljöskyddet i EU. Förfarande för införande av nya långlivade
organiska föroreningar och ändring av bilagorna till konventionen Enligt artikel 8 i konventionen får parterna
tillställa sekretariatet förslag om införande av kemikalier i bilagorna A, B
och/eller C. Förslaget ska undersökas av granskningskommittén. Om slutsatsen av prövningen är att det med fog
kan förmodas att kemikalien till följd av sin långväga spridning kan medföra
avsevärda effekter på människors hälsa och/eller på miljön i en sådan
utsträckning att globala åtgärder är befogade ska förslaget gillas.
Granskningskommittén ska då upprätta en riskhanteringsbedömning innefattande en
analys av möjliga kontrollåtgärder. På denna grundval avger sedan
granskningskommittén en rekommendation om huruvida kemikalien ska prövas av partskonferensen
för införande i bilagorna A, B och/eller C. Det slutliga beslutet fattas av
partskonferensen. För EU:s del träder ändringar av bilagorna A,
B och/eller C i kraft ett år efter den dag då depositarien lämnar meddelande om
att de antagits av partskonferensen. Granskningskommitténs rekommendationer och
EU-lagstiftning Granskningskommitténs rekommendation, om den
följs av partskonferensen i maj 2015, kommer att innebära ett internationellt
förbud mot framställning, utsläppande på marknaden, import och export eller
användning av polyklorerade naftalener, hexaklorbutadien och pentaklorfenol,
med undantag för framställning och användning av pentaklorfenol för el- och
telefonstolpar och stolpreglar. Upptagandet av hexaklorbutadien och
polyklorerade naftalener i bilaga A och bilaga C och av pentaklorfenol i
bilaga A till konventionen kommer att kräva ändringar av förordning (EG)
850/2004. När ett ämne läggs till i konventionen kan bilagorna till
förordningen, enligt artikel 14.1 i förordningen, ändras i enlighet med
kommittéförfarandena i artikel 5a i beslut 1999/468/EG[12], med beaktande av
artiklarna 10 och 11 i förordning (EU) nr 182/2011[13]. I fråga om PFOS och dess derivat skulle ett
avskaffande av de särskilt angivna undantag som tas upp i granskningskommitténs
rapport inte påverka EU-lagstiftningen, eftersom undantagen i fråga antingen
inte genomförs i förordning (EG) 850/2004 eller redan har upphört att gälla.
Den enda avvikelsen från detta är undantaget för användning av PFOS i
hårdmetallbeläggning i öppna system, vilket för närvarande undantas enligt
förordning (EG) 850/2004 för användning som vätmedel i kontrollerade
elektropläteringssystem. Detta undantag enligt förordning (EG) 850/2004 gäller
dock bara till och med den 26 augusti 2015. EU:s ståndpunkt Mot bakgrund av vad som anges ovan bör
Europeiska unionen, vid den sjunde partskonferensen inom ramen för
Stockholmskonventionen, stödja ett tillägg av polyklorerade naftalener och
hexaklorbutadien i bilagorna A och C till konventionen, och tillägg av
pentaklorfenol i bilaga A. Eftersom användningen av pentaklorfenol redan är
begränsad i EU behövs inte ett särskilt undantag för framställning och
användning av polyklorerade naftalener för el- och telefonstolpar och
stolpreglar, men kan godtas som en del av en övergripande kompromiss. Dessutom
bör Europeiska unionen stödja avskaffandet av de berörda särskilt angivna
undantagen och godtagbara syftena för PFOS och dess derivat, inklusive
undantaget för användning som vätmedel i kontrollerade elektropläteringssystem,
eftersom strykningen av undantaget kommer att träda i kraft först efter det att
undantaget upphört att gälla i EU i augusti 2015. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED
BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Eftersom polyklorerade naftalener och hexaklorbutadien
redan ingår i förordning (EG) nr 850/2004 anses inte något ytterligare
samråd vara motiverat. Eftersom utsläppande på marknaden och användning av
pentaklorfenol i EU redan är förbjudet enligt förteckningen i bilaga XVII till
förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) och inte godkänns enligt förordning
(EG) nr 1107/2009 och förordning (EU) nr 528/2012, ansågs det inte
nödvändigt med något ytterligare samråd. Alla ämnen har genomgått öppna samråd
med aktörer i hela världen under granskningskommitténs bedömning och
intressenter har också fått delta i granskningskommitténs överläggningar. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA
ASPEKTER Förslaget utgörs av ett rådsbeslut, grundat på
artiklarna 192.1 och 218.9 i EUF-fördraget, och fastställer vilken ståndpunkt
som ska antas på EU:s vägnar vid den sjunde partskonferensen för
Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar vad gäller
förslaget till ändring av bilagorna A, B och C. Artikel 218.9 i EUF-fördraget är den lämpliga
rättsliga grunden, eftersom den akt som sjunde partskonferensen uppmanas att
anta är ett beslut om ändring av en bilaga till Stockholmskonventionen som har
rättslig verkan. 2015/0069 (NLE) Förslag till RÅDETS BESLUT om den ståndpunkt som, på Europeiska unionens
vägnar, ska intas vid den sjunde partskonferensen till Stockholmskonventionen
om långlivade organiska föroreningar vad gäller förslaget till ändring av
bilagorna A, B och C EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artikel 191.1 jämförd med artikel 218.9, och av följande skäl: (1) Den 14 oktober 2004 godkändes
Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (nedan kallad konventionen)
på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 2006/507/EG[14]. (2) Skyldigheterna enligt
konventionen genomfördes i unionsrätten genom Europaparlamentets och rådets
förordning (EG) nr 850/2004[15]. (3) Unionen anser att det är
viktigt att bilagorna A, B och/eller C till konventionen gradvis utökas med nya
ämnen som uppfyller kriterierna för långlivade organiska föroreningar, med
beaktande av försiktighetsprincipen, för att nå konventionens mål och fullgöra
åtagandet från alla regeringar vid världstoppmötet om hållbar utveckling i
Johannesburg 2002 att minimera de negativa effekterna av kemikalier fram till
2020. (4) Enligt artikel 22 i
konventionen får partskonferensen anta beslut om ändring av bilagorna A, B
och/eller C till konventionen. Dessa beslut träder i kraft ett år efter den dag
då depositarien har lämnat meddelande om en ändring, utom för de parter i
konventionen som har valt att inte godta ändringen. (5) Efter att unionen under 2011
föreslog att polyklorerade naftalener[16]
skulle läggas till har granskningskommittén för långlivade organiska
föroreningar som inrättats inom ramen för konventionen slutfört sitt arbete
avseende pentaklorfenol. Granskningskommittén fann att pentaklorfenol uppfyller
konventionens kriterier för att tas upp i bilaga A. Vid partskonferensens
sjunde möte förväntas den besluta att pentaklorfenol ska läggas till i bilaga A
till konventionen. (6) Utsläppande på marknaden och
användning av pentaklorfenol är förbjudet enligt post 22 i bilaga XVII till
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach)[17]. Utsläppande på
marknaden och användning av pentaklorfenol som växtskyddsmedel och som en
biocidprodukt är förbjudet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG)
nr 1107/2009[18]
och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012[19]. Eftersom
pentaklorfenol kan spridas över stora avstånd, skulle en global utfasning av
användningen av detta ämne vara mer fördelaktigt för EU-medborgarna än ett
förbud i unionen. (7) Granskningskommittén
rekommenderar att pentaklorfenol läggs till i konventionen med särskilt angivna
undantag för framställning och användning av pentaklorfenol för el- och
telefonstolpar och stolpreglar. Unionen kräver inte ett särskilt angivet
undantag men bör godta undantaget i sjunde partskonferensen, om detta krävs för
att säkerställa att pentaklorfenol läggs till. (8) Efter att unionen under 2011
föreslagit att klorerade naftalener skulle läggas till fann
granskningskommittén att polyklorerade naftalener (PCN) uppfyller konventionens
kriterier för att tas upp i bilagorna A och C. Granskningskommittén förväntas
att vid sitt sjunde möte besluta att polyklorerade naftalener läggs till i
bilagorna A och C till konventionen. (9) Det finns ingen framställning
av polyklorerade naftalener i unionen, men det kan framställas oavsiktligt,
framför allt genom förbränning (i första hand avfallsförbränning). Sådan
verksamhet omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU[20], och kräver
tillämpning av vissa utsläppsbegränsande åtgärder. (10) Utsläppande på marknaden och
användning av polyklorerade naftalener är förbjudet i unionen i enlighet med
förordning (EG) nr 850/2004, ändrad genom kommissionens förordning (EU)
nr 519/2012[21].
Eftersom polyklorerade naftalener kan spridas över stora avstånd, skulle en
global utfasning av användningen av detta ämne vara mer fördelaktigt för
EU-medborgarna än ett förbud enligt förordning (EG) nr 850/2004. (11) Efter det att unionen lagt
till hexaklorbutadien under 2011 fann granskningskommittén att hexaklorbutadien
uppfyller konventionens kriterier för att tas upp i bilagorna A och C. Vid
granskningskommitténs sjunde möte väntas partskonferensen besluta om införande
av hexaklorbutadien i bilagorna A och C till konventionen. (12) Framställningen av
hexaklorbutadien har upphört i unionen, men det kan framställas oavsiktligt vid
vissa industriella verksamheter. Sådan verksamhet omfattas av direktiv
2010/75/EU och kräver tillämpning av vissa utsläppsbegränsande åtgärder. (13) Utsläppande på marknaden och
användning av hexaklorbutadien är förbjudet i unionen enligt förordning (EG) nr 850/2004,
ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 519/2012. Eftersom
hexaklorbutadien kan spridas över stora avstånd, skulle en global utfasning av
användningen av detta ämne vara mer fördelaktigt för EU-medborgarna än ett
förbud inom unionen enligt förordning (EG) nr 850/2004. (14) Perfluoroktansulfonsyra och
dess derivat (PFOS) har redan lagts till i bilaga A till konventionen, med ett
antal särskilt angivna undantag. Efter en översyn av dessa undantag, uppmanar
granskningskommittén parterna att sluta använda PFOS i mattor, läder och
kläder, textilier och möbelstoppning, ytbeläggning och beläggningstillsatser
och insekticider för bekämpning av importerade eldmyror och termiter.
Granskningskommittén uppmanar också parterna att begränsa användningen av PFOS
i hårdmetallbeläggning, vilket är tillåtet som ett särskilt angivet undantag
enbart för användning i hårdmetallbeläggning i slutna system, vilket för
närvarande är tillåtet som ett godtagbart syfte enligt konventionen. Vidare
uppmanar granskningskommittén parterna att sluta använda PFOS i insektsfällor
för bekämpning av bladskärarmyror (Atta spp. och Acromyrmex
spp.), vilket för närvarande är tillåtet som ett godtagbart syfte. (15) Unionen bör stödja en
strykning av särskilt angivna undantag och godtagbara syften för PFOS och dess
derivat i linje med förslaget från granskningskommittén, inklusive undantaget
för användning som vätmedel i kontrollerade elektropläteringssystem, som
genomförts i unionen genom förordning (EG) nr 850/2004, ändrad genom förordning
(EU) nr 757/2010[22],
med slutdatum den 26 augusti 2015. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Den ståndpunkt som
unionen ska inta vid den sjunde partskonferensen för Stockholmskonventionen ska
vara, i enlighet med rekommendationerna från granskningskommittén för
långlivade organiska föroreningar[23],
för att stödja följande: –
om införande av pentaklorfenol (PCP)[24] i bilaga A till
konventionen. Om så krävs, kan EU godta ett särskilt angivet undantag för
framställning och användning av pentaklorfenol för el- och telefonstolpar och
stolpreglar. –
Införande av polyklorerade naftalener (PCN[25] i bilagorna A och C
till konventionen utan undantag. –
Införande av hexaklorbutadien i bilagorna A och C
till konventionen utan undantag. –
Strykning av följande undantag och godtagbara
syften från posten om perfluoroktansulfonsyra (PFOS) och dess derivat i bilaga
B till konventionen: mattor, läder och kläder, textilier och möbelstoppning,
ytbeläggning och beläggningstillsatser, insekticider för bekämpning av
importerade eldmyror och termiter, och insektsfällor för bekämpning av
bladskärarmyror (Atta spp. och Acromyrmex spp.), –
strykning av det särskilt angivna undantaget för
PFOS i metallplätering, utom för hårdmetallbeläggning enbart i slutna system,
som införts som ett godtagbart ändamål i konventionen. Beslut om justering av denna ståndpunkt kan, mot
bakgrund av utvecklingen under det sjunde mötet i partskonferensen för
Stockholmskonventionen, godkännas av företrädare för unionen i sammanträdet,
efter samordning på plats, utan något nytt beslut av rådet. Artikel 2 Detta beslut
träder i kraft samma dag som det antas. Utfärdat i Bryssel den På
rådets vägnar Ordförande [1] http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf. [2] Två EU-medlemsstater (Italien och Malta) har ännu inte
ratificerat konventionen. [3] EUT L 209, 31.7.2006, s. 1. [4] EUT L 158, 30.4.2004, s. 7. [5] EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. [6] EUT L 159, 20.6.2012, s. 1. [7] EUT L 334, 17.12.2010, s. 17. [8] EUT L 396, 30.12.2006, s. 1. [9] EUT L 309, 24.11.2009, s. 1. [10] EUT L 167, 27.6.2012, s. 1. [11] Detsamma gäller ämnen som läggs till i bilagorna I, II
eller III till Uneces protokoll om långlivade organiska föroreningar. [12] Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de
förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens
genomförandebefogenheter (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23). [13] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för
medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina
genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13). [14] Rådets beslut 2006/507/EG av den 14 oktober 2004 om
ingående på Europeiska unionens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade
organiska föreningar (EUT L 209, 31.7.2006, s. 1). [15] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004
av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av
direktiv 79/117/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 7). [16] Förslag om tillägg UNEP/POPS/POPRC-7/4 [17] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006
av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och
begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk
kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets
förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94
samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG,
93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1). [18] Europaparlamentets och rådets förordning (EG)
nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel
på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG
(EUT L 309, 24.11.2009, s. 1). [19] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av
biocidprodukter (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1). [20] Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den
24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och
begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17). [21] Kommissionens förordning (EU) nr 519/2012 av den 19
juni 2012 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning
(EG) nr 850/2004 om långlivade organiska föroreningar (EUT L 159,
20.6.2012, s. 1). [22] Kommissionens förordning (EU) nr 757/2010 av den 24
augusti 2010 om ändring av bilagorna I och III till Europaparlamentets och
rådets förordning (EG) nr 850/2004 om långlivade organiska föroreningar (EUT L
223, 25.8.2010, s. 29). [23] Granskningskommitténs beslut POPR C-10/1, POPR C-9/1, POPR
C-9/2, [24] Pentaklorfenol samt salter och estrar därav. [25] Diklorerade naftalener, triklorerade naftalener,
tetraklorerade naftalener, pentaklorerade naftalener, hexaklorerade naftalener,
heptaklorerade naftalener och oktaklorerad naftalen, individuellt eller som
komponenter av klorerade naftalener.