Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/001 FI/Nokia från Finland) /* COM/2013/0707 final */
MOTIVERING Punkt 28 i det interinstitutionella
avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och
kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[1] gör det möjligt att via en
flexibilitetsmekanism utnyttja Europeiska fonden för justering för
globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inom en årlig övre gräns på
500 miljoner euro utöver de relevanta rubrikerna i budgetramen. Reglerna för när fonden får utnyttjas
fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av
den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för
globaliseringseffekter[2]. Den 1 februari 2013 lämnade Finland in
ansökan EGF/2013/001 FI/Nokia om ekonomiskt stöd från fonden efter
uppsägningar hos företaget Nokia plc, Nokia Siemens Networks och 30 av dess
underleverantörer i Finland. Efter att grundligt ha granskat ansökan har
kommissionen i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006
dragit slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd uppfylls. SAMMANFATTNING AV ANSÖKAN OCH ANALYS Nyckeluppgifter || Referensnummer || EGF/2013/001 Medlemsstat || Finland Artikel 2 || a Huvudföretag || Nokia plc Dotterbolag, leverantörer och tillverkare i senare led || 31 Referensperiod || 1.8.2012–30.11.2012 Startdatum för individanpassade tjänster || 1.8.2012 Ansökningsdatum || 1.2.2013 Uppsägningar under referensperioden || 2 863 Uppsägningar före och efter referensperioden || 1 646 Totalt stödberättigande uppsägningar || 4 509 Uppsagda arbetstagare som förväntas delta i åtgärderna || 3 719 Utgifter för de individanpassade tjänsterna (i euro) || 18 830 000 Utgifter för genomförandet[3] (i euro) || 790 000 Utgifter för genomförandet (i %) || 4,03 Total budget (i euro) || 19 620 000 Stöd från fonden i euro (50 %) || 9 810 000 1. Ansökan lämnades in till
kommissionen den 1 februari 2013 och kompletterades med ytterligare
uppgifter fram till den 21 augusti 2013. 2. Ansökan uppfyller villkoren
för utnyttjande av fonden enligt artikel 2 a i förordning (EG)
nr 1927/2006 och lämnades in inom den frist på tio veckor som anges i
artikel 5 i förordningen. Samband mellan uppsägningarna och
genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av
globaliseringen 3. För att fastställa sambandet
mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln
på grund av globaliseringen hävdar Finland att de nuvarande problemen hos
Nokia, Nokia Siemens Networks och nästan alla underleverantörer samt de berörda
regionerna går tillbaka till februari 2011. Nokia tillkännagav då en betydande
förändring av företagets strategi och inledde ett omfattande samarbete med
företaget Microsoft för användning av Microsoft Windows Phone som sitt
huvudsakliga operativsystem för smartmobil. Samtidigt beslutade Nokia att
behålla sin egen Symbian-plattform för mobiltelefoner i den lägre prisklassen
till slutet av 2016. Efterfrågan på mobiltelefoner med Symbian som
operativsystem har sedan dess sjunkit betydligt, vilket medfört att utveckling
och underhåll som rör detta system har upphört. 4. Avsikten var att behålla
verksamheten vid Nokia-anläggningen i Salo och samtidigt minska företagets
personal med ca 12 % på olika kontor runt om in världen. Detta
innebar att anläggningen i Cluj i Rumänien stängdes i september 2011, vilket
resulterade i en annan ansökan om stöd från fonden. Även Nokia Siemens Networks
tillkännagav omfattande uppsägningar (november 2011). Den 22 mars
2012 tillkännagavs att Nokia Salo planerade att säga upp 1 000 av sina
1 700 arbetstagare. Finland lämnade in ansökan
EGF/2012/006 FI/Nokia Salo om stöd för dessa arbetstagare och meddelade
samtidigt att ytterligare uppsägningar redan hade planerats samt att en ny
ansökan höll på att utarbetas för nästa omgång av uppsägningar från företaget Nokia
och dess underleverantörer. 5. Den här ansökan om stöd gäller
de återstående arbetstagarna från Nokia Salo, Nokias arbetstagare i andra
delar av landet (huvudsakligen Esbo, Tammerfors och Uleåborg) samt de
resulterande uppsägningarna hos Nokia Siemens Networks och 30 andra
underleverantörer i olika regioner i Finland. Fabriken i Salo har under tiden
stängts helt, vilket innebär ett bortfall av ytterligare 900 arbetstillfällen.
Ett omfattande produktutvecklingsprogram har också avslutats, vilket medfört att
antalet arbetstillfällen också har minskat i Uleåborg och Tammerfors och vid
Salos produktutecklingscentrum. Dessa stängningar ledde också till bortfall av
arbetstillfällen i supportfunktioner, där Esbo drabbats hårdast. 6. Det huvudsakliga skälet till
uppsägningarna är att olika funktioner inom sektorn har överförts till tredjeländer
utanför Europa. Den montering av mobiltelefoner som tidigare utfördes i Salo
och Cluj har flyttats till Asien (Kina, Sydkorea, Indien och Vietnam, där en ny
Nokia-anläggning håller på att invigas). Komponenttillverkning och produktion
utlagd på entreprenad har redan flyttas från Europa. Med hänsyn till
produktionsinriktningen har både konstruktion och produktutveckling flyttas ut
eller håller på att flyttas ut. 7. Syftet med att flytta
monteringsverksamheten till Asien är att få ut telefonerna snabbare på
marknaden. Genom ett närmare samarbete med underleverantörerna kan ny
innovation snabbare komma ut på marknaden och företagets konkurrenskraft öka.
Nokia har förlorat sin ställning på sina viktigaste marknader i Kina och
Indien, där flera företag som tillverkar billiga telefoner ökar sin
marknadsandel. När det gäller grundläggande mobiltelefonmodeller minskade
Nokias marknadsandel från 33 % (2010) till 24 % (2011), och nedgången
fortsatte under 2012. När det gäller smartmobiler har företagen Apple och
Samsung trängt ut Nokia från de flesta marknader. Under andra kvartalet 2012
hade Nokia en marknadsandel på 6,6 % (en minskning från 38 % i
förhållande till början av 2010), medan Apple hade 16,9 % och Samsung
32,6 %[4]. 8. När elektronikindustrin och
den elektrotekniska industrin gick som bäst sysselsatte de över 60 000 arbetstagare
i Finland, men i slutet av 2012 hade detta antal sjunkit till 50 000.
Samtidigt ökade inom denna industri antalet arbetstagare i företagens
dotterbolag i tredjeländer, vilket särskilt tydligt visar att olika funktioner
har flyttats till Asien. Personal i
Finland Personal i
dotterbolag utomlands
9. Mobiltelefonsektorn har redan
varit föremål för flera ansökningar om stöd från fonden, varav alla har
grundats på handelsrelaterad globalisering. Detta är den fjärde ansökan för
arbetstagare som blivit uppsagda hos Nokia. De tre tidigare ansökningarna
gällde arbetstagare hos Nokia i Tyskland, Rumänien och Finland. Antalet uppsägningar och kriterierna i
artikel 2 a 10. Finland lämnade in sin ansökan
om stöd enligt interventionskriterierna i artikel 2 a i förordning
(EG) nr 1927/2006, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha sagts
upp under fyra månader vid ett företag i en medlemsstat, inklusive arbetstagare
som sagts upp från företagets leverantörer och tillverkare i senare led. 11. I ansökan redovisas 4 509
uppsägningar hos Nokia plc, dess dotterbolag Nokia Siemens Networks och vid 30
av företagets leverantörer och underentreprenörer, varav 2 863 under en referensperiod
på fyra månader mellan den 1 augusti och den 30 november 2012 samt
ytterligare 1 646 uppsägningar före och efter referensperioden, med
anknytning till samma kollektiva uppsägningsförfarande. De 2 544
uppsägningarna hos Nokia har beräknats enligt artikel 2 andra stycket
första strecksatsen i förordning (EG) nr 1927/2006, medan 496 uppsägningar
hos dotterbolaget och underleverantörerna beräknats enligt artikel 2 andra
stycket första strecksatsen och de återstående 1 469 uppsägningar hos dotterbolaget
och underleverantörerna enligt artikel 2 andra stycket andra strecksatsen
i samma förordning. Orsakerna till att uppsägningarna inte
kunde förutses 12. De finländska myndigheterna
framhåller att uppsägningarna i Salo inte kunde förutsägas, eftersom anläggningen
i Salo uttryckligen hade undantagits när Nokia tillkännagav de omfattande
uppsägningarna i Finland i februari 2011. Vid den tidpunkten förväntades
anläggningen i Salo utnyttjas för tillverkning av smarttelefoner baserade på
Windows-plattformen. 13. I slutet av november 2011, när
det meddelades att anläggningen i Cluj (Rumänien) skulle stängas, meddelade
Nokia också man hade gjort en ny bedömning av anläggningen i Salo och att en
viss personalinskränkning kunde förväntas under 2012. Den 22 mars 2012 meddelades
att personalen i Salo skulle minskas med 1 000 personer fram till slutet
av juni. Den 14 juni 2012 meddelade Nokia att ytterligare 3 700
uppsägningar skulle ske i Finland, varav 850 vid mobiltillverkningsanläggningen
i Salo och dess supportfunktioner. Dessutom skulle betydande inskränkningar
göras vid företagets verksamhetsgren Device and Services. Man
tillkännagav också nedläggning av andra anläggningar som innebar ytterligare
uppsägningar i Ulm (Tyskland) och Burnaby (Kanada). Allt detta kunde inte
förutsägas, med hänsyn till den information som lämnats bara ett år tidigare
och till att Salo-anläggningen var Nokias första produktionsanläggning med
produktutveckling där företaget normalt sett inledde sin monterings- och
vidareutvecklingsprocess för nya och viktiga telefonmodeller. Dessutom hade betydande
personalnedskärningar redan gjorts i Finland, och några ytterligare
inskränkningar i denna storleksordning förväntades inte. Företag som sagt upp personal samt
arbetstagare som omfattas av stödet 14. Ansökan gäller 4 509
uppsägningar, varav 2 544 hos företaget Nokia och ytterligare 1 965
vid dess dotterbolag Nokia Siemens Networks och dess övriga leverantörer och underentreprenörer.
Av alla dessa arbetstagare förväntas 3 719 delta i de åtgärder som får
stöd från fonden. Uppsägningar har skett vid följande företag: Företag || Uppsägningar under referensperioden || Uppsägningar före eller efter referensperioden Nokia plc || 2 348 || 196 Nokia Siemens Networks || 23 || 644 Accenture || || 263 Are || 14 || Autobar Finland || 3 || Barona || 2 || Cencorp || || 13 Crelint || 35 || DHL Global Forwarding || 5 || DHL Supply Chain || 75 || 31 Digia || || 69 Flander || || 2 Foxconn || 14 || 102 Infocare || 35 || 3 ISS Palvelut || 15 || Ixonos || 14 || 9 Lionbridge || 1 || Life-on Mobile Corporation || 25 || 1 Logica Suomi || 158 || Mehiläinen || 1 || Mitron || 4 || Neusoft Mobile Solutions || || 17 Nice-business Solutions Finland || 3 || 6 Relacom || 6 || 18 RR Donneley || 10 || Saloteam || 4 || Sasken || 15 || Sodexo || 21 || ST-Ericsson || || 56 Teleca Finland || 10 || 17 Tieto || || 199 Turvatiimi || 22 || Totalt || 2 863 || 1 646 15. De 3 719 uppsagda
arbetstagarna förväntas delta i åtgärderna enligt följande: Kategori || Antal || Procent Män || 2 338 || 62,87 Kvinnor || 1 381 || 37,13 EU-medborgare || 3 525 || 94,78 Icke EU-medborgare || 194 || 5,22 Åldersgruppen 15–24 år || 30 || 0,81 Åldersgruppen 25–54 år || 3 302 || 88,79 Åldersgruppen 55–64 år || 385 || 10,35 Åldersgruppen över 64 år || 2 || 0,05 16. Av de arbetstagare som
förväntas delta i åtgärderna har 38 personer bestående hälsoproblem eller
funktionsnedsättning. 17. De 3 719 arbetstagarna
tillhör följande yrkeskategorier: Kategori || Antal || Procent Lagstiftnings- och ledningsarbete || 464 || 12,48 Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens || 2 070 || 55,66 Arbete som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande kunskaper || 256 || 6,88 Kontorsarbete || 74 || 1,99 Kundtjänst- och marknadsföring || 40 || 1,08 Hantverksarbete och tillverkning || 62 || 1,67 Process- och maskinoperatörsarbete m.m. || 537 || 14,44 Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning || 216 || 5,81 18. Finland har, i enlighet med
artikel 7 i förordning (EG) nr 1927/2006, bekräftat att man har
tillämpat en politik för jämställdhet och icke-diskriminering och att man
kommer att fortsätta med detta under de olika etapperna av genomförandet av de
åtgärder som finansieras genom fonden. Det berörda territoriet, berörda
myndigheter och övriga parter 19. Flera regioner i Finland
berörs av uppsägningarna. Av dessa ligger tre (Sydvästra Finland, Nyland och
Birkaland) i södra Finland och en annan (Norra Österbotten) i norra Finland.
Sydvästra Finland har drabbats hårdast, med 1 050 nya uppsägningar från
Nokia och ytterligare 360 hos underleverantörer. I denna region ligger Salo,
som redan har drabbats av de tidigare uppsägningarna hos Nokia. 20. Salo-området utgör en del av
Sydvästra Finland, som är en av landets mest exportinriktade regioner (över
60 % av dess industriproduktion exporteras). Den blev en mycket produktiv
region under 1990-talet, då Nokia hade en stark tillväxt och sedan blev
världens ledande mobiltelefontillverkare. När Nokias ställning försvagades och
den globala finanskrisen slog till försämrades sysselsättnings- och produktionsläget
i Salo, som drabbades hårdare än andra regioner i Finland. Salo-områdets
ekonomiska struktur har sedan slutet av 1990-talet varit ytterst specialiserad,
med en IKT-sektor som stod för över 50 % av förädlingsvärdet 2008. I Sydvästra Finland består målgruppen av många
arbetstagare med lägre utbildning än i andra regioner. De styrs till utbildning
inom hälsosektorn och den sociala sektorn, transport och logistik, tjänstesektorer
såsom hotell, catering och bevakning, finansiell förvaltning samt till
fortbildning på it-området, särskilt inom spelsektorn och praktisk
affärsverksamhet. 21. I Nyland ligger också
huvudstaden Helsingfors. Trots att Helsingfors-området varit ett av Finlands
snabbast växande områden har man inte kunnat undvika följderna av den globala
finanskrisen. Under 2009 sjönk omsättningen inom industrin med 29 % och
handeln minskade också snabbt. Samtidigt ökade antalet arbetslösa arbetssökande
med nästan hälften jämfört med 2008. De ekonomiska utsikterna började
stabiliseras under 2010, men blev återigen dystrare under 2012. I staden Esbo,
där Nokia har sitt huvudkontor, stod under 2010 elektronikbranschen för 91 %
av omsättningen inom industrin, där Nokia och dess underleverantörer stod för
en betydande del av hela omsättningen. I Nyland har de flesta människor i målgruppen en
akademisk examen. Målet är att vägleda dem till att uppgradera sin utbildning
på sina egna områden. Inom it-sektorn råder det brist på arbetskraft inom
spelsektorn, både anställda och i ledningsfunktioner. Den här sektorn står därför
särskilt i fokus för de åtgärder som stöds genom fonden i Nyland. 22. Birkaland i västra Finland är
ett av de mest exportinriktade områdena. Som ett viktigt centrum för kultur,
utbildning och tjänster har området gett bättre möjligheter till sysselsättning
för sina invånare än i många andra regioner i landets utkanter. Birkaland har
drabbats hårt av följderna av den globala finanskrisen, och drabbas nu av
uppsägningarna vid Nokia och av de uppsägningarna som följer i dess kölvatten,
vilka uppskattas till ca 1 000 i området. I Birkaland har ca 80 % i målgruppen en
akademisk examen. Målet är att integrera målgruppens starka it-kompetens inom
de viktigaste sektorer där tillväxt förväntas, bioprodukter och organiska
produkter, miljö- och hälsoteknik, förnybar energi och smarta maskiner. 23. Norra Österbotten, med
huvudorten Uleåborg, är norra Finlands viktigaste centrum för ekonomi,
utbildning och kultur. Tack vare Nokias framgångar har regionen sedan
1990-talet också vuxit till ett internationellt centrum för innovation. Den har
lockat unga människor som söker utbildning och internationella specialister som
söker arbete. Regionen är också en viktig kommunikationknutpunkt, både för land-,
flyg- och sjötransporter, och drar nytta av den expanderande stadsmiljön i
början av 2013, då flera omgivande städer slogs samman med regionen. I Norra Österbotten är målet att dra nytta av
målgruppens erfarenhet och kunskap inom tillväxtsektorerna välbefinnande,
miljö, bioteknik och kultur. Dessutom förväntas nya it-företag att dyka upp. 24. De berörda parterna i samtliga
regioner är Närings-, trafik- och miljöcentralerna, de regionala arbets- och
näringsbyråerna samt stadsförvaltningarna. Varje region har dessutom sina egna
samordningsgrupper för strukturell förändring som kommer att medverka i
genomförandet av de åtgärder som tas upp i ansökan. Förväntade konsekvenser av
uppsägningarna för den lokala, regionala och nationella sysselsättningen 25. Enligt Arbets- och
näringsministeriet sökte sammanlagt ca 7 700 personer arbete inom
IKT-branschen i Finland under 2012 (inklusive personer som nyligen blivit
uppsagda från Nokia och dess underleverantörer). Det stora antalet medför
betydande problem, särskilt för arbetssökande från och med 45 års ålder
(eftersom de anses ha gamla kunskaper) och för unga nyutbildade som söker sitt
första jobb. 26. Ytterligare svårigheter följer
av de plötsliga och omfattande uppsägningar som omfattas av denna ansökan, inte
bara för arbetstagarna själva, utan även för lokalsamhällen med
Nokia-anläggningar och för hela Finlands ekonomi. Nokia och Nokia Siemens
Networks stod tillsammans för ca en femtedel av alla arbetstillfällen inom
Finlands it-sektor. Nokia-gruppens (Nokia och Nokia Siemens Networks) andel av
Finlands BNP uppgick till 4 % under 2000, men sjönk till bara 0,6 %
under 2011, och minskade ytterligare under 2012. 27. Andelen Nokia-kluster av de
sammanlagda privata investeringar i forskning och utveckling i Finland uppgick
tidigare till mer än hälften. Med dessa uppsägningar förväntas investeringarna
halveras och Finland gå miste om 1 miljard euro i investeringar i
forskning och utveckling. 28. Ett annat stort problem är att
underleverantörerna varit specialiserade på att leverera produkter till Nokia
och därför inte utvecklat sina egna marknader och strategier. Till följd av
nedläggningarna måste de snabbt utveckla sådana om de vill överleva. Individanpassade tjänster att
finansiera, beräknade kostnader samt komplementaritet med åtgärder som
finansieras genom strukturfonderna 29. Finland planerar tre typer av
åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av ansökan: 1) hjälpa dem
att gå vidare till ett nytt jobb, 2) hjälpa dem att starta eget företag, 3)
tillhandahålla utbildning. Alla nedanstående åtgärder kombineras till ett
samordnat paket med individanpassade tjänster som syftar till att återintegrera
de uppsagda arbetstagarna på arbetsmarknaden: –
Coachning och andra förberedande åtgärder: Arbetstagarna
kan få hjälp med jobbsökarmetoder, rådgivning och vägledning, besök på
jobbmässor samt hjälp med jobbansökningar och meritförteckningar. Den här
tjänsten erbjuds normalt för grupper av varierad storlek. Beroende på grupp ges
utbildningen mellan 5 och 20 dagar. Detaljerad yrkesvägledning ges också till
grupper, med fokus på samverkan och arbetspraktik. Sådan coachning kan vara upp
till 40 dagar. Enskilda personer eller grupper kan få jobbhandledare, som
kan agera som sparringpartner under jobbsökandet och som mentorer både för
arbetsgivare och för arbetstagare under den första tiden på ett nytt jobb. Upp
till 50 timmars coachning kan erbjudas varje arbetssökande. –
Arbetstagarna kan också erbjudas en rad
expertbedömningar. Här kan man t.ex. bedöma den enskilda personens arbetsförmåga,
inklusive hälsoaspekter, kompetens och yrkeskunskaper eller företagarkompetens
och arbetstagarens potential. –
De arbetssökande kan också få möjlighet att pröva
på olika typer av utbildning, där de kan prova sina förutsättningar för olika
typer av studier under ca 10 dagar. De kan också pröva på företagande, i
grupp, där affärsidéer diskuteras och utvecklas, eller där de arbetssökande
arbetar med en affärsidé från någon annan person. En lärare finns tillgänglig
under 8–12 dagar. När en idé har utformats och provats kan den blivande
företagaren pröva den under upp till sex månader och samtidigt få handledning
under 4–6 dagar under denna period. –
Utbildning och omskolning: Målet med utbildningsåtgärderna är att arbetstagarna ska tillägna sig
bas- eller yrkeskompetens i en industri med hög arbetslöshet.
Vidareutbildningen ska stärka den befintliga kompetensen, och vägledning och
förberedande arbetsmarknadsutbildning erbjuds personer som inte har några
framtida karriärplaner. Utbildningen anpassas till målgruppen och kurserna kan
t.ex. inbegripa utveckling av IKT-kompetens, projekt, kvalitet och ekonomisk
förvaltning och utveckling av företagskompetens. Den största delen av den
yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen syftar till att uppnå en
kvalifikation, och under vissa förutsättningar är det möjligt att ta en
högskoleexamen. –
Utbildning för utveckling av små och medelstora
företag kommer att erbjudas. I denna kombineras dessa företags utvecklingsbehov
med kunskaperna hos särskilt utbildade arbetslösa personer. Målet med
utbildningen är att ge deltagarna en praktisk förståelse för hur små och
medelstora företag fungerar och att ge dem med den kompetens de behöver för att
kunna arbeta effektivt i ett företag samt kunskaper för att utveckla företaget.
De får utbildning i ett företags affärsprocesser och kunskap om vikten av att säkerställa
kvalitet i företagets verksamhet. –
Entreprenörskap och tjänster för nya företagare: Protomo är en miljö för öppen innovation som gör det möjligt för
deltagarna att bearbeta idéer till prototyper, arbeta i grupp med pilotprojekt,
utveckla nya typer av varor och tjänster samt starta nya företag som ger nya
arbetstillfällen. I Protomo sammanförs nya idéer med innovativa människor.
Protomo-konceptet, som för närvarande vidareutvecklas i Nyland, syftar till att
ytterligare sänka tröskeln för att bli företagare. –
Protomo-konceptet fungerar som en matchningstjänst
för nya entreprenörer. Protomo-databasen utgörs av en samling lovande idéer som
föreslagits av enskilda eller företag i regionen. Handledare utsedda av Protomo
hjälper sedan små grupper av uppsagda arbetstagare att omsätta deras idéer i
nya företag, som antingen kan producera varor eller tjänster som verkar behövas
eller möjliggöra för dem att arbeta tillsammans med den som tagit fram idén i
ett befintligt företag. Protomo-gruppen tillhandahåller faciliteter och
rådgivning för detta arbete i grupp. De bedömer också förslagets genomförbarhet
och tillhandahåller de experter som eventuellt kan behövas. Protomo arbetar
normalt med grupper av 4 personer som bestämt sig för att utveckla en viss
idé. –
Potentiella nya entreprenörer får hjälp med
rådgivning, relevant utbildning, vägledning, samråd och stöd samt lokaler och
faciliteter under den tid som Protomo-projektet genomförs. Vissa bidrag till
nyföretagande kan också lämnas om de formella kraven är uppfyllda. Protomo kan
tillhandahålla externa experter med särskild praktisk kunskap för dem som vill
bli entreprenörer. Föreläsare och studenter från universitet kan medverka för
att pröva och uppmuntra radikal innovation som kan finslipas och leda till att
nya företag bildas. –
Stöd till egenföretagande: Detta är ett bidrag för att starta företag som ska garanterar en
inkomst för den som vill bli företagare under den inledande verksamheten i
högst 18 månader. Grundbidraget uppgår till 31,36 euro/dag. Till
detta kommer ett rörligt tillägg på högst 60 % av grundbidraget. Det
uppskattas att ca 150 personer kommer att uppfylla villkoren för bidraget
och att de i genomsnitt kommer att beviljas 6 000 euro under
genomförandeperioden. –
Flyttbidrag: I detta
ingår utgifter för resor och uppehälle vid arbetssökande eller utbildning samt
flyttkostnader. De arbetssökande kanske inte kommer att kunna få nya arbeten i
sina närområden och kan därför vara tvungna att resa för att delta i
jobbintervjuer och kanske flytta till en annan ort utanför pendlingsavstånd för
att ta ett nytt arbete. Resekostnaderna beräknas i förhållande till avståndet
och vid behov ersätts inkvartering. Flyttkostnaderna ersätts med upp
till 700 euro. –
Arbetsförmedlingar och servicecentrum: De uppsagda arbetstagarna tilldelas servicecentrum, som tar hand om
dem under genomförandeetappen. Servicecentrumen inrättades ursprungligen i
Nokias anläggningar i syfte att redan från början ge rådgivning till de berörda
arbetstagarna genom en mycket mer individanpassad och ingående service än vad
de offentliga arbetsförmedlingarna normalt sett kan ge. Särskild uppmärksamhet
ägnas att se till att ingen arbetstagare hamnar i långtidsarbetslöshet. Efter
servicecentrumens första intensiva arbete står de nu till förfogande för att
vägleda arbetstagarna när de fortsätter med sina individuella åtgärder. –
Lönesubvention:
Anställningsbidrag kan lämnas till arbetsgivare som kan tänka sig att anställa
de berörda arbetstagarna med full vetskap om den bristande kompetensen eller
yrkesutbildningen hos dem de anställer, och som kan tänka sig att se till att
de får en rimlig lön och ges allt stöd som behövs på arbetsplatsen när
arbetstagarna tar ett jobb de inte är vana vid. Varaktigheten bestäms med
hänsyn till arbetstagarens behov. Det uppskattas att bidraget i genomsnitt
kommer att uppgå till 7 453 euro/arbetstagare. –
Program för företagsbaserad informationsinhämtning: Genom detta program kan Arbets- och näringsbyråerna, Närings-,
trafik- och miljöcentralerna samt Arbets- och näringsministeriet genomföra
telefonintervjuer med företag och samla in aktuella uppgifter om företagens
personalbehov. Med dessa uppgifter kan de leda arbetstagarna i rätt riktning
och hjälpa dem med deras val av utbildning. Intervjuerna genomförs på ett
centraliserat sätt och resultaten meddelas aktörerna i sorterad form. 30. Utgifterna för att genomföra
de åtgärder som stöds genom fonden och som ingår i ansökan enligt
artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006 omfattar förberedande
åtgärder, förvaltning och kontroll samt information och marknadsföring på
nationell, regional och lokal nivå. De arbetstagare som deltar i de åtgärder
som samfinansieras genom fonden kommer att informeras om att de tjänster som
erbjuds finansieras genom stöd från fonden. De finländska myndigheterna
planerar en konferens som kommer att handla om båda ansökningarna från Nokia. 31. De individanpassade tjänster
som de finländska myndigheterna föreslår är aktiva arbetsmarknadsåtgärder som
är stödberättigande enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006.
De finländska myndigheterna uppskattar de sammanlagda kostnaderna
till 19 620 000 euro,
varav 18 830 000 euro för de individanpassade tjänsterna
och 790 000 euro för genomförandet av åtgärderna (4,03 % av
det sammanlagda beloppet). Finland begär sammanlagt 9 810 000 euro
i stöd från fonden (50 % av de sammanlagda kostnaderna). Åtgärder || Beräknat antal arbetstagare || Beräknad kostnad per arbetstagare (i euro) || Sammanlagd kostnad (fonden och nationell samfinansiering) (i euro) Individanpassade tjänster (artikel 3 första stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) Coachning och andra förberedande åtgärder || 2 680 || 1 076 || 2 884 000 Utbildning och omskolning || 1 340 || 6 027 || 8 076 000 Entreprenörskap och tjänster för nya företagare (t.ex. Protomo-projekten) || 180 || 6 306 || 1 135 000 Stöd till egenföretagande (bidrag till nyföretagande) || 150 || 6 000 || 900 000 Flyttbidrag || 470 || 287 || 135 000 Arbetsförmedlingar och servicecentrum || 3 719 || 215 || 800 000 Lönesubvention || 640 || 7 453 || 4 770 000 Program för företagsbaserad informationsinhämtning || 2 505 || 52 || 130 000 Delsumma för individanpassade tjänster || || 18 830 000 Genomförandekostnader (artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) Förberedande åtgärder || || 50 000 Förvaltning || || 420 000 Information och marknadsföring || || 300 000 Kontroller || || 20 000 Delsumma för genomförandekostnader || || 790 000 Summa beräknade kostnader || || 19 620 000 Stöd från fonden (50 % av de sammanlagda kostnaderna) || || 9 810 000 32. Finland bekräftar att det
åtgärder som beskrivs ovan kompletterar de åtgärder som finansieras genom
strukturfonderna och att åtgärder har vidtagits för att undvika
dubbelfinansiering. Datum då de individanpassade tjänsterna
för de berörda arbetstagarna startade eller enligt planerna ska starta 33. De individanpassade tjänsterna
i det samordnade paket som Finland vill att fonden ska samfinansiera började
tillhandahållas den 1 augusti 2012. Eventuellt stöd från fonden kan därmed
beviljas från och med detta datum. Samråd med arbetsmarknadens parter 34. Arbets- och näringsministeriet
har bildat en grupp som behandlar uppsägningarna hos Nokia. Gruppen har
deltagit i utformningen av ansökan om stöd från fonden. Arbetsgruppen består av
företrädare för Sydvästra Finlands, Norra Österbottens, Birkalands och Nylands närings-,
trafik- och miljöcentraler, de lokala arbets- och näringsbyråerna samt
arbetsmarknadens parter, dvs. Finlands Fackförbunds Centralorganisation (t.ex. Fackförbundet
Pro, Metallarbetarförbundet och Byggnadsingenjörer och -arkitekter i Finland) samt
Teknologiindustrin rf med företrädare för Nokia. 35. Arbets- och näringsbyråns
kommitté för ökad sysselsättning är aktiv på lokal nivå. Kommittén fungerar som
ett samarbetsorgan för arbets- och näringsbyrån och
arbetsmarknadsorganisationerna, kommunerna och andra lokala aktörer. Den har
exempelvis till uppgift att föregripa förändringar på arbetsmarknaden och
planera nödvändiga åtgärder för dessa förändringar. 36. De finländska myndigheterna
har bekräftat att kraven rörande kollektiva uppsägningar i den nationella
lagstiftningen och EU-lagstiftningen uppfylls. Obligatoriska åtgärder enligt nationell
lagstiftning eller kollektivavtal 37. Vad gäller kriterierna i
artikel 6 i förordning (EG) nr 1927/2006 har de finländska
myndigheterna i sin ansökan angett följande: · Att det ekonomiska stödet från fonden inte ersätter några åtgärder som
åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal. · Att åtgärderna stöder enskilda arbetstagare och inte används till
omstrukturering av företag eller sektorer. · Att de stödberättigande åtgärderna inte beviljas stöd från något annat
av EU:s finansieringsinstrument. · De finländska myndigheterna har dessutom bekräftat att de följt upp och
genomfört rekommendationerna efter en revision av de åtgärder som tidigare fått
stöd av fonden, EGF/2007/004 FI/Perlos. Förvaltnings- och kontrollsystem 38. Finland har meddelat
kommissionen att stödet kommer att förvaltas av Arbets- och näringsministeriet,
som också förvaltar medel från Europeiska socialfonden. Samma ministerium
fungerar som attesterande myndighet. Det råder en strikt uppdelning av
uppgifter och rapporteringsfunktioner mellan de avdelningar som ansvarar för
dessa två funktioner. Förvaltningsfunktionerna för fonden har tilldelats
avdelningen för sysselsättning och företagande, medan samma funktioner för Europeiska
socialfonden har tilldelats regionalavdelningen. De attesterande funktionerna
för båda fonder är placerade inom personal- och förvaltningsenheten.
Ministeriet har utarbetat en handledning med en närmare beskrivning av det
förfarande som ska följas. När det gäller revision är det ansvariga organet
den oberoende internrevisionsenheten, som lyder under ständig tystnadsplikt. De
funktioner som rör övervakning och revision ingår också i funktionerna både för
förvaltningsmyndigheten och för den attesterande myndigheten. Finansiering 39. På grundval av Finlands
ansökan föreslås fonden stödja det samordnade paketet av individanpassade
tjänster (inklusive utgifter för genomförandet)
med 9 810 000 euro, vilket utgör 50 % av de
sammanlagda kostnaderna. Det belopp som kommissionen föreslår ska anslås ur
fonden grundar sig på de uppgifter som Finland lämnat. 40. Med hänsyn till det högsta
tillåtna stödbeloppet från fonden enligt artikel 10.1 i förordning (EG)
nr 1927/2006, liksom möjligheten att omfördela budgetanslag, föreslår
kommissionen att det sammanlagda beloppet ovan anslås ur fonden och tilldelas
enligt rubrik 1a i budgetramen. 41. Genom detta förslag om utnyttjande
av fonden inleder kommissionen det förenklade trepartsförfarandet enligt
punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.
Budgetmyndighetens två parter uppmanas godkänna såväl behovet av att använda
medel ur fonden som det begärda beloppet. Kommissionen ber också den av
budgetmyndighetens två parter som, på lämplig politisk nivå, först når enighet
om förslaget om utnyttjande av fonden att underrätta den andra parten och
kommissionen om sina avsikter. Om någon av budgetmyndighetens två parter
motsätter sig förslaget kommer ett formellt trepartsmöte att sammankallas. 42. Kommissionen lägger separat
fram en begäran om överföring för att kunna föra in särskilda
åtagandebemyndiganden i 2013 års budget, enligt punkt 28 i det
interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Källa till betalningsbemyndiganden 43. Anslagen från fondens budgetrubrik
kommer att användas för att täcka det belopp
på 9 810 000 euro som behövs för denna ansökan. Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för
justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det
interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet
och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan
EGF/2013/001 FI/Nokia från Finland) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, med beaktande av det interinstitutionella
avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och
kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[5], särskilt punkt 28, med beaktande av Europaparlamentets och rådets
förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om
upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[6], särskilt artikel 12.3, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag[7],
och av följande skäl: (1) Europeiska fonden för
justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades
för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till
följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på
grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på
arbetsmarknaden. (2) Det interinstitutionella
avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden
upp till ett belopp på högst 500 miljoner euro per år. (3) Finland lämnade den
1 februari 2013 in en ansökan om medel från fonden med anledning av
uppsägningar vid företaget Nokia plc, Nokia Siemens Networks och 30 av dess
underleverantörer, och kompletterade ansökan med uppgifter fram till den 21 augusti
2013. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet
enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006.
Kommissionen föreslår därför att ett belopp
på 9 810 000 euro ska anslås. (4) Fonden bör därför utnyttjas
för det ekonomiska stöd Finland ansökt om. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Europeiska fonden för justering för
globaliseringseffekter ska belastas med 9 810 000 euro i
åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget
för 2013. Artikel 2 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska
unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På
rådets vägnar Ordförande Ordförande [1] EUT
C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUT
L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] I enlighet med artikel 3 tredje stycket i
förordning (EG) nr 1927/2006. [4] Marknadsundersökningsföretaget IDC. [5] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. [6] EUT
L 406, 30.12.2006, s. 1. [7] EUT
C […], […], s. […].