MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN EN EUROPEISK STRATEGI FÖR MIKRO- OCH NANOELEKTRONISKA KOMPONENTER OCH SYSTEM /* COM/2013/0298 final */
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL
EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT
REGIONKOMMITTÉN EN EUROPEISK STRATEGI FÖR MIKRO- OCH
NANOELEKTRONISKA KOMPONENTER OCH SYSTEM 1. Inledning Mikro- och nanoelektroniska komponenter och
system[1]
är inte bara viktiga för digitala produkter och tjänster, utan de ligger även
som grund för innovation och konkurrenskraft i alla stora ekonomiska sektorer.
Dagens bilar, flygplan och tåg är säkrare, energieffektivare och bekvämare tack
vare de elektroniska delarna. Samma sak gäller för andra stora sektorer, t.ex.
medicinsk utrustning och sjukvårdsutrustning, hushållsmaskiner, energinätverk
och säkerhetssystem. Av denna orsak är mikro- och nanoelektronik viktig
möjliggörande teknik[2]
och avgörande för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen (EU). Detta meddelande innehåller en strategi som är
avsedd att stärka den europeiska mikro- och nanoelektronikindustrins
konkurrenskraft och tillväxtkapacitet. Målet är att Europa, i linje med den
uppdaterade industripolitiken[3],
ska behålla sin ledande plats inom design och produktion av dessa teknologier
och att skapa fördelar för hela ekonomin. Strategin omfattar politiska instrument på
regional och nationell nivå samt EU-nivå, inbegripet stöd till forskning,
utveckling och innovation, tillgång till kapitalinvesteringar (capex) samt
förbättringar i och bättre användning av relevant lagstiftning. Strategin
bygger på Europas styrkor[4]
och regionala kluster av hög kvalitet. Den täcker hela värdekedjan från
material- och utrustningsproduktion till design och volymproduktion av mikro-
och nanoelektroniska komponenter och system. Områdets betydelse och de utmaningar som
parter i EU står inför kräver omedelbara och djärva åtgärder så att inga svaga
länkar lämnas i Europas innovations- och värdekedjor. Tyngdpunkten har lagts på
att ·
attrahera och kanalisera investeringar som stöd
till en europeisk vägkarta för industriellt ledarskap inom mikro- och
nanoelektronik ·
skapa en mekanism på EU-nivå för att kombinera och
rikta stöd från medlemsstater, EU och den privata sektorn till forskning,
utveckling och innovation inom mikro- och nanoelektronik ·
vidta åtgärder för att stärka Europas
konkurrenskraft i riktning mot globalt likvärdiga konkurrensvillkor när det
gäller statligt stöd, stödja näringslivets utveckling och små- och medelstora
företag samt hantera kompetensunderskottet. 2. Varför är mikro- och
nanoelektronik viktigt för Europa? 2.1. En viktig industri med stor
tillväxtpotential och stort ekonomiskt fotavtryck Mikro- och nanoelektronik ligger till grund
för en betydande del av världsekonomin. Dess roll kommer att fortsätta att växa
allteftersom framtida produkter och tjänster blir mer digitala, vilket visas
nedan. ·
Den globala omsättningen för denna sektor år 2012
var 230 miljarder euro[5]. Värdet på produkter som omfattar mikro- och nanoelektroniska
komponenter representerar ca 1 600 miljarder euro i hela världen. ·
Trots den senaste tidens finansiella och ekonomiska
svårigheter har världsmarknaden för mikro- och nanoelektronik vuxit med 5
procent per år sedan år 2000. Ytterligare tillväxt av minst samma storlek
förutspås för den återstående delen av det innevarande årtiondet. ·
Innovationstakten på området är en av de största
drivkrafterna bakom den höga tillväxttakten i hela digitala sektorn, som i
dagens läge har ett totalt värde på ca 3 000 miljarder euro i hela världen[6]. ·
I Europa står mikro- och nanoelektroniken för
200 000 direkta och mer än 1 000 000 indirekta arbetstillfällen[7] och kunskapsefterfrågan är omättlig. ·
Mikro- och nanoelektronikens inverkan på ekonomin
som helhet uppskattas till 10 procent av världens BNP[8]. 2.2. En teknologi som är viktig
för att möta samhälleliga förändringar Mikro- och nanoelektronik utgör inte endast datorkraften
i datorer och mobila enheter. De utför även sensor- och manövreringsfunktioner[9] som finns exempelvis i smarta mätare och smarta nät för lägre
energiförbrukning eller i implantat och avancerad medicinsk utrustning för
bättre sjukvård och för att hjälpa äldre människor. De är även grundstenar för
högre säkerhet, säkerhet och effektivitet i hela transportsystemet samt
miljöövervakning. I dagens läge kan inga samhällsutmaningar
mötas effektivt utan elektronik. 3. Ett föränderligt
industrilandskap för mikro- och nanoelektronik 3.1. Tekniska framsteg skapar nya
möjligheter Två huvudspår karakteriserar den tekniska
utvecklingen och fungerar som drivkraft för näringslivets omvandling. Det
första spåret driver på miniatyriseringen av nanokomponenter enligt en
internationell vägkarta för teknisk utveckling som skapats av industrin[10]. Detta spår kallas ”mer
Moore” och strävar efter högre prestanda, lägre kostnader och lägre
energiförbrukning[11]. Det andra spåret strävar efter att
diversifiera funktionerna i ett chip genom att integrera mikroelement, t.ex.
effekttransistorer och elektromekaniska strömbrytare. Detta spår kallas ”mer
än Moore”. Detta spår ligger till grund för innovationer på många viktiga
områden, t.ex. energieffektiva byggnader, smarta städer och intelligenta
transportsystem. Dessutom forskas det i helt nya, omvälvande
tekniker och arkitekturer. Detta spår kallas ofta ”bortom CMOS”[12]. Det kräver tvärvetenskaplig
forskning, djupgående förståelse för fysik och kemi samt teknik av hög
kvalitet. För att minska produktionskostnaderna ökar
industrin även steg för steg storleken på materialstödet[13] till produktionen av mikro-
och nanoelektronik. Massiva investeringar i forskning, utveckling och
innovation samt kapitalinvesteringar är nödvändiga för sådana omställningar i
produktionsstandarder. 3.2. Ökade kostnader och en mer
konkurrensutsatt miljö inom forskning, utveckling och innovation Ytterligare miniatyrisering medför ökade
kostnader för forskning, utveckling och innovation samt kapitalinvesteringar.
Forsknings-, utvecklings- och innovationsintensiteten i mikro- och
nanoelektronikindustrin ökade från 11 procent 2000 till 17 procent 2009[14]. Denna trend verkar fortsätta.
Så stora investeringar kan endast upprätthållas genom volymproduktion. Industrins konsolidering fortsätter. Detta kan
leda till en situation där endast ett fåtal aktörer finns kvar i världen,
kanske ingen i Europa. Ett företag som tillverkar halvledare behöver
uppskattningsvis 10 procent av världsmarknaden för kunna upprätthålla de
investeringar som behövs för att hålla jämna steg med den tekniska
utvecklingen. Till följd av detta skapas globala allianser
mellan företagen, t.ex. den New York-baserade IBM-alliansen på 300 mm
kiselplatteknik och Global 450 Consortium som är inriktade på övergången till
450 mm kiselplattor. I Europa centreras nästa generations tekniska utveckling
kring ledande forskningscentrum, t.ex. LETI[15],
Fraunhofer[16]
och Imec[17]
som har ett nära samarbete med industriella aktörer. Forskningen blir i sig
allt mer global allteftersom Asien framträder som hem för patentinnehavare och
kvalificerad arbetskraft. 3.3. Nya affärs- och
produktionsmodeller Det mikro- och nanoelektroniska industriella
landskapet har förändrats drastiskt, med en betydande skiftning mot
volymproduktion i Asien under de senaste 15 åren[18]. Sammantaget har produktionen
i Europa fallit till strax under 10 procent av världsproduktionen 2011. Trots
de amerikanska företagens styrkor på området sker bara 16 procent av
produktionen i USA. På grund av de ökade kostnaderna för att skapa
produktionsanläggningar (”fabs”) har territoriella myndigheters
beviljande av finansiella incitament blivit en viktig faktor vid beslutet om
var ny kapacitet ska byggas. Skattelättnader, mark, billig energi och andra
incitament är viktiga, liksom tillgången till kvalificerad arbetskraft[19]. En annan viktig trend är ”foundry”-modellens
uppsving[20].
Foundry-företag har utvecklats starkt i Asien och representerar redan omkring
10 procent av världsproduktionen av elektroniska komponenter. I kombination med
detta finns ett ökande antal ”fabless”-företag[21] som får inkomster genom att
sälja chipdesign. Eftersom dessa företag saknar egen produktion har de inte
samma höga finansiella kostnader som produktionsföretagen. Säker tillgång till produktionskapacitet kan
dock bli ett problem i framtiden allteftersom foundry-företagen utvidgar sitt
utbud till design och prototyper, vilket skulle ge dem insikt i
slutprodukterna. För att minimera risken för detta har vissa företag som skapar
egna designer begränsade egna produktionslinjer (den s.k. ”fab-lite”-modellen).
3.4. Utrustningstillverkarna äger
viktiga delar av värdekedjan Utan framsteg i produktionsutrustningen är
framsteg inom ytterligare miniatyrisering och ökad funktionalitet hos chip inte
möjliga. Utrustningstillverkare har blivit en viktig del i värdekedjan, vilket
återspeglas i deras framstående roll i de internationella teknikallianserna. 4. Europas styrkor och
svagheter 4.1. Industrin strukturerad kring
kunskapscentrum och bredare leveranskedjor som omfattar hela Europa På ett liknande sätt som i resten av världen
är Europas mikro- och nanoelektronikindustri koncentrerad kring stora regionala
produktions- och designställen. Regionerna kring Dresden (Tyskland), Grenoble
(Frankrike) och Eindhoven-Leuven (Nederländerna och Belgien) har tre stora
forsknings- och produktionscentrum med ökad specialisering inom ett av de tre
områdena ”mer Moore”, ”mer än Moore” samt utrustning och
material. Dessutom har Dublin-regionen (Irland) en stor europeisk
produktionsanläggning för mikroprocessorer, och Cambridge (Storbritannien)
hyser det ledande företaget inom design av de mikroprocessorer med låg
energiförbrukning som återfinns i största delen av dagens mobila enheter och
surfplattor. Denna klusterbildning och regionala specialisering
är mycket viktig för sektorns framtida utveckling. Den förlitar sig dock på en
bred leveranskedja som är spridd över hela Europa. Detta omfattar relativt sett
mindre, men mycket innovativa och specialiserade kluster, t.ex. regionerna Graz
och Wien (Österrike), Milano och Catania (Italien) eller Helsingfors (Finland). Europa har tre stora inhemska mikro- och
nanoelektronikföretag som rankas på åttonde (STMicroelectronics), tionde
(Infineon) och tolfte (NXP) plats i den världsomspännande försäljningen 2012.
Europa har även attraherat några stora utländska företag som investerar i
Europa (t.ex. GlobalFoundries och Intel). Europas mikro- och
nanoteknikproduktion betjänas ytterligare av en mycket konkurrenskraftig och
omfattande värdekedja och ett ekosystem av företag, inbegripet många små- och
medelstora företag. De huvudsakliga produktionsanläggningarna finns i de ovan
nämnda regionala klustren. 4.2. Ledande på viktiga vertikala
marknader, nästan frånvarande i vissa stora segment Europa är relativt frånvarande i produktionen
av dator- och konsumentrelaterade komponenter som utgör en stor del av den
totala marknaden. Däremot är man ledande inom bilelektronik (ca 50 procent av
den globala produktionen), energianvändning (ca 40 procent) och industriell automation
(ca 35 procent). Europa är också fortsättningsvis starkt inom design av
elektronik för mobila telekommunikationer. Europeiska företag, inbegripet ett stort antal
små- och medelstora företag, är världsledande inom smarta mikrosystem såsom
implantat i sjukvården och sensorteknik. Även om de för närvarande är
nischmarknader utgör de områden med hög tillväxt (vanligen mer än 10 procent
per år). En annan viktig tillgång är det europeiska ledarskapet på den
snabbväxande marknaden för komponenter med låg energiförbrukning. 4.3. Obestridbart europeiskt
ledarskap inom material och utrustning Europa har några av världens viktigaste
utrustnings- och materialleverantörer, inbegripet t.ex. ASML och SOITEC, som
innehar betydande andelar av relevanta världsmarknader. Dessa företag förlitar
sig på många leverantörer runtom i Europa, varav många är små- och medelstora
företag. Dessa europeiska utrustnings- och materialleverantörer är ensamma om
att bemästra mycket avancerade tekniker som omfattar allt från optik och laser
till precisionsmekanik och kemi. Deras roll i mikro- och nanoteknologins
framsteg är betydande och välkänd, vilket t.ex. illustreras genom nyligen
gjorda strategiska investeringar av stora halvledarföretag i ASML[22]. 4.4. EU-företagens investeringar fortfarande
relativt anspråkslösa Även om europeiska företag gör stora
investeringar i absoluta termer (i storleksordningen miljarder euro), förblir
de relativt blygsamma jämfört med investeringar som görs på andra ställen.
Europa förblir trots detta attraktivt ur affärssynpunkt tack vare konsumtionens
storlek, som ligger 20 procent över världsmarknaden. Framtida investeringar i
elektronikproduktion i Europa är dock inte garanterade. Konkurrensen är hård
med världens andra regioner. Offentliga investeringar i forskning,
utveckling och innovationer för att attrahera privata investeringar förblir
mycket fragmenterade inom EU trots de framsteg som gjorts under de senaste fem
åren. Detta är en skarp kontrast till det faktum att europeisk forskning,
utveckling och innovation i mikro- och nanoelektronik är i världsklass och
mycket attraktiv för internationella aktörer. 5. Europas ansträngningar
hittills 5.1. Regionala och nationella
insatser som stärker kunskapsklustren Viktiga insatser har gjorts på regional nivå
särskilt under de senaste 15 åren för att bygga upp industri- och teknikkluster
i området. De mest framgångsrika klustren är resultatet av strategier med
långsiktigt stöd som kombinerar politikåtgärder såsom skatteincitament,
investeringar i forskning, utveckling och innovation i offentliga laboratorier,
intensivt samarbete mellan industri och akademiker, infrastrukturer i
världsklass, viktig täckning av värdekedjan och dynamiska företagsklimat. Även
tillgången till kompetens är mycket viktig för området. Med tanke på de utmaningar vi har framför oss,
inbegripet ökade kostnader för forskning, utveckling och innovation, den hårda globala
konkurrensen och erosionen av vissa viktiga delar av värdekedjan i Europa
(t.ex. steget att bygga ihop komponenter till system), är ett mycket närmare
samarbete längs värdekedjor och i innovationsekosystem på EU-nivå nödvändigt. 5.2. Ökade och bättre koordinerade
investeringar i forskning, utveckling och innovation på EU-nivå Investeringar i forskning, utveckling och
innovation inom mikro- och nanoelektronik har sedan starten utgjort en del av
EU-programmen för forskning och utveckling. Även Eureka-programmet har ett
stort forskningskluster för mikro- och nanoelektronik[23]. Efter tio års stagnation i EU-stödet till
forskning, utveckling och innovation på området[24], påbörjades en gradvis ökning
på cirka 20 procent årligen år 2011, vilket har lett till en budget på över 200
miljoner euro år 2013. Kommissionen, medlemsstaterna och privata aktörer
lanserade år 2008 tillsammans ett offentligt-privat partnerskap i form av ett
gemensamt företag[25]
(ENIAC JU) för att koncentrera insatserna inom forskning, utveckling och
innovation. I slutet av 2013 kommer ENIAC JU att ha investerat, såväl från
offentlig som privat sida, mer än 2 miljarder euro i forskning, utveckling och
innovation utöver ytterligare 1 miljard euro som investerats i mikro- och
nanoelektronik inom det sjunde ramprogrammet. 5.3. Tekniska genombrott men
luckor i innovationskedjan EU:s stöd till forskning, utveckling och innovation
är inriktat på förberedelser inför de två kommande teknikgenerationerna[26]. Genom dessa program har
industrin hållit jämna steg med spjutspetsutvecklingen inom ytterligare
miniatyrisering. Även avancerade smarta system som idag utnyttjas i exempelvis bilar
eller sjukvårdssystem har utvecklats genom dessa program. EU:s program för forskning, utveckling och
innovation har dock hittills bara stött innovationsprocessens tidiga skeden,
dvs. genom att validera teknikerna upp till laboratorienivå[27]. Tanken var att överlåta
därefter följande nödvändiga steg som leder till slutprodukten åt industrin med
tanke på de stora investeringar som krävs. Detta har lett till tydliga luckor i
innovationskedjan. För att vara effektivt och korsa ”dödens dal” måste stödet
till forskning och innovation på området i allt högre grad riktas till hela
innovationskedjan och spridas längre än till ett visst företag, en region eller
en medlemsstat. ENIAC JU har nyligen efterfrågat
pilotproduktionslinjer som är särskilt riktade mot dessa högre nivåer av
teknisk mognad. Pilotlinjernas strategiska betydelse visas av det stora
intresse som privata aktörer och offentliga myndigheter har visat för att
stödja dem. 6. Vägen framåt – en europeisk
industriell strategi Den föreslagna strategin bygger på det
europeiska initiativet för viktiga möjliggörande tekniker och på Horisont 2020-förslaget[28] för forskning, utveckling och
innovation. Förslagets åtgärder riktas specifikt mot utmaningarna inom mikro-
och nanoelektronik. 6.1. Mål: att vända nedgången i
EU:s andel av världens leveranser Europa har inte råd att förlora kapaciteten
att utforma och tillverka mikro- och nanoelektronik. Detta skulle äventyra
stora delar av värdekedjorna för stora industrisektorer och beröva Europa
viktig teknik som behövs för att möta kommande samhällsutmaningar. Med tanke på de många möjligheter som ligger
framför oss och de utmaningar industrin står inför, brådskar det nu att
intensifiera och koordinera alla relevanta offentliga insatser i hela Europa.
En industriell strategi bör säkerställa att vi återvänder till tillväxt och
inom tio år når en produktionsnivå som ligger närmare EU:s andel av världens
BNP. Målen är närmare bestämt att ·
säkerställa tillgången till mikro- och
nanoelektronik som behövs för viktiga europeiska industriers konkurrenskraft ·
attrahera större investeringar i avancerad
produktion i Europa och stärka den industriella konkurrenskraften genom hela
värdekedjan, från design till produktion ·
behålla ledarskapet inom utrustnings- och
materialleveranser samt på områden som ”mer än Moore” och
energieffektiva komponenter ·
bygga upp en ledande ställning inom chipdesign på
snabbväxande marknader, särskilt vid utformningen av komplexa komponenter. 6.2. Fokusera på Europas styrkor,
bygga vidare på och stärka ledande europeiska kluster Som ovan anges omfattar Europas tillgångar inom
mikro- och nanoelektronik ett akademiskt forskarsamhälle i toppklass och
industriell ledning på vertikala marknader. Om man beaktar Europa som helhet
finns det dessutom industrier och teknik genom hela värdekedjan, inbegripet
utrustning, material, produktion och design samt en stark slutanvändarindustri. Genom att bygga på dessa styrkor och
mobilisera nödvändiga resurser borde Europa bli en stor aktör inom mikro- och
nanoelektronik. Mobiliseringen av resurser kräver att åtgärder koordineras på
regional, nationell och europeisk nivå. Detta skapar självförtroende och
stimulerar förnyelsen och tillväxten i Europas produktionskapacitet. Tyngden ligger på att stärka och bygga vidare
på den höga kvaliteten hos forsknings- och teknikorganisationer i fråga om
anläggningar och personal. Sådana organisationer bör vara attraktiva för talangfulla
ingenjörer och forskare, i centrum av ekosystemen, för att attrahera privata
investeringar i produktion och design. För att maximera avkastningen på
investeringar och säkerställa hög kvalitet kommer ytterligare framsteg mot
kompletterande specialisering och starkare samarbete mellan de stora
forsknings- och teknikorganisationerna att vara nyckeln till framgång i
enlighet med EU:s strategi för smart specialisering[29]. För att säkerställa ytterligare upptagning av
elektronik i alla industrisektorer och fånga de möjligheter som uppkommer genom
tvärvetenskapligt arbete, bör närmare gräns- och sektorsöverskridande samarbete,
inbegripet med slutanvändarindustrier, stärkas. 6.3. Utnyttja de möjligheter som
icke-konventionella områden erbjuder och stödja tillväxten i små och medelstora
företag Små- och medelstora företag har en viktig roll
på framväxande områden såsom plaster och organisk elektronik, smarta
integrerade system och rent allmänt på designområdet. Ett viktigt mål är därför
att integrera små och medelstora företag bättre i värdekedjorna och ge dem
tillgång till spjutspetsteknik och forsknings-, utvecklings- och innovationsanläggningar.
Stöd till kunskapscentrum som hjälper till att bädda in mikro- och
nanoelektronik i alla typer av produkter och tjänster kommer att vara avgörande
för att sporra innovationen i hela ekonomin och främst i icke-teknikbaserade
små- och medelstora företag. EU-omfattande partnerskap mellan
slutanvändarindustrier, offentliga myndigheter samt (stora och små) mikro- och
nanoelektronikleverantörer hjälper till att öppna upp nya snabbväxande områden
såsom elektriska fordon, energieffektiva byggnader och smarta städer, samt alla
typer av mobila webbtjänster. 7. Åtgärderna 7.1. Mot en europeisk strategisk
vägkarta för investeringar på området Målet är att attrahera större offentliga och
privata investeringar och kanalisera dem till att genomföra en vägkarta för
ledarskap som utarbetas av industrin. Nivån på offentliga och privata
investeringar ska matcha utmaningens storlek. Avsikten är att de totala
offentliga och privata investeringarna i forskning, utveckling och innovation
på EU-nivå samt nationell och regional nivå ska uppgå till mer än 1,5 miljarder
euro per år, dvs. en total budget på över 10 miljarder euro på sju år. Kommissionen kommer för detta ändamål att
fortsätta dialogen med aktörer och upprätta en ledningsgrupp för elektronik i syfte
att utarbeta och hjälpa till att genomföra en strategisk vägkarta för Europas
industri som bygger på Europas styrkor och omfattar tre kompletterande linjer: ·
Utveckling av teknikspåret ”mer än Moore” på
kiselplattor i storlekarna 200 och 300 mm. På så sätt kan Europa behålla och
utvidga sitt ledarskap[30]
på en marknad som representerar grovt taget 60 miljarder euro per år och har en
årlig tillväxt på 13 procent. Detta kommer att direkt påverka skapandet av
arbetstillfällen med högt värde, främst i små och medelstora företag. ·
Ytterligare framsteg i ”mer Moore”-tekniker
för ultimat miniatyrisering på kiselplattor av storleken 300 mm. Investeringen
bör göra det möjligt för Europa att gradvis öka produktionen på denna marknad
som representerar över 200 miljarder euro[31].
·
Utveckling av ny produktionsteknik på kiselplattor
av storleken 450 mm. Investeringen kommer inledningsvis till nytta för
europeiska utrustnings- och materialtillverkare som idag är världsledande på en
marknad värd omkring 40 miljarder euro per år, och ger på fem till tio års sikt
hela industrin tydliga konkurrensfördelar. Vägkartan upprättas senast i slutet av 2013
som en uppsättning konkreta åtgärder som särskilt stärker Europas
kunskapskluster inom produktion och design (se avsnitt 4.1) och säkerställer
öppenhet inför partnerskap och allianser längs hela värdekedjan. Åtgärderna
från den offentliga sektorn, Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och
regionala myndigheter kommer att bestå av följande: ·
Stöd till forskning, utveckling och innovation
genom finansiering av institutioner eller anslag för åtgärder som grundas på
vägkartan. Fokuserade och koordinerade insatser[32] som skapar en kritisk massa
och maximerar avkastningen på investeringarna kommer att mobiliseras. ·
Utveckling, i samarbete med industrin och för att
stödja innovation, av en avancerad produktions- och pilotinfrastruktur för att
överbrygga luckan i innovationskedjan och koppla samman design med verklig
spridning. ·
Underlättande av tillgången till finansiering för
kapitalinvesteringar genom lån och eget kapital, särskilt regionala fonder och
Europeiska investeringsbankens innovationssystem. Europeiska kommissionen
undertecknade en avsiktsförklaring med Europeiska investeringsbanken i februari
2013 där viktiga möjliggörande tekniker lyftes fram som ett prioriterat område
för investeringar. Kommissionen kommer att göra det lättare för
industrin att slå sig ihop längs värdekedjan samt utveckla och regelbundet
uppdatera vägkartan. Medlemsstater, regionala myndigheter och Europeiska kommissionen
kommer att stödja vägkartan var för sig och/eller tillsammans, t.ex. genom det
gemensamma teknikinitiativet och Eureka-initiativet. Detta säkerställer bästa
möjliga användning av regionala strukturfonder, inbegripet genom smart
specialisering mellan målklustren och användning av de finansiella instrument
som anges för de europeiska strukturella investeringsfonderna (ESI-fonderna)[33]. Industrin åtar sig att behålla och utvidga
design- och produktionsverksamheten i Europa och regelbundet uppdatera vägkartan
med hjälp av forsknings- och teknikorganisationerna samt den akademiska världen
för att hålla jämna steg med den dynamiska marknads- och teknikutvecklingen. 7.2. Det gemensamma
teknikinitiativet: en trepartsmodell för storskaliga projekt Europeiska kommissionen kommer att föreslå ett
gemensamt teknikinitiativ[34]
på grundval av artikel 187 i EUF-fördraget, där resurser på projektnivå
kombineras som stöd till gränsöverskridande samarbete mellan industri och
akademiska institutioner inom forskning, utveckling och innovation. Förslaget
till rådsförordning som skulle skapa det gemensamma teknikinitiativet ersätter
de två befintliga gemensamma företagen för inbyggda datorsystem (ARTEMIS) och
nanoelektronik (ENIAC) som skapades under det sjunde ramprogrammet. Det
gemensamma teknikinitiativet omfattar tre besläktade huvudområden inom HORIZON
2020 och utmaningen ”Ledarskap i fråga om möjliggörande och industriell
teknik”: ·
Designtekniker, produktionsprocesser och
integration samt utrustning och material för mikro- och nanoelektronik. ·
Processer, metoder, verktyg och plattformar,
referensdesign och arkitekturer för inbäddade eller cyberfysiska system. ·
Tvärvetenskapliga metoder för smarta system. Det nya gemensamma teknikinitiativet bygger på
erfarenheter från de nuvarande gemensamma teknikinitiativen[35] och ger en förenklad
finansieringsstruktur. Det kommer främst att stödja kapitalintensiva åtgärder[36], t.ex. pilotlinjer eller
storskaliga demonstrationer högre upp på tekniknivåskalan, upp till nivå 8
enligt vad som anges ovan. Dessa kommer att behöva en
trepartsfinansieringsmodell som inbegriper Europeiska kommissionen,
medlemsstater och industrin, och hjälper till att koordinera relevanta
investeringsstrategier i hela Europa. Genomförandet kommer att följa principerna
i HORIZON 2020 och vara förenligt med arbetsprogrammet för övergripande
möjliggörande teknik för att stärka korsbefruktningen mellan de olika viktiga
möjliggörande teknikerna. Stödet till det gemensamma teknikinitiativet
kompletteras genom EU-finansiering för teknisk forskning och utveckling samt
för innovationsåtgärder som riktar sig särskilt till små och medelstora
företag. Detta kommer att omfatta forskning, utveckling och innovation på nya
områden inom mikro- och nanoelektronik (se avsnitt 6.3), inbegripet sådana som
kräver en kombination av flera viktiga möjliggörande tekniker, t.ex. avancerade
material, industriell bioteknik, fotonik, nanoteknologi och avancerade
produktionssystem[37]. Inom det nya gemensamma teknikinitiativet
kommer kommissionen ytterligare att utforska hur godkännandet av statligt stöd
kan förenklas och göras snabbare, t.ex. genom ett projekt av gemensamt
europeiskt intresse enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget. 7.3. Bygga vidare på och stödja
horisontella konkurrensåtgärder Tillgången på kvalificerad arbetskraft
bestående av ingenjörer och tekniker samt högskoleexaminerade av hög kvalitet
är mycket viktigt för att attrahera privata investeringar i elektronik. Mikro-
och nanoelektroniken lider på liknande sätt som hela IKT-sektorn av ett ökande
kompetensunderskott och bristande matchning mellan tillgång och efterfrågan på
kompetens. Kommissionen kommer att fortsätta främja digital kompetens för
industrin genom e-färdighetsinitiativet och har nyligen lanserat den ”stora
koalitionen för IKT-kompetens och arbetstillfällen”. Industrins förmåga att
attrahera yngre generationer i ett tidigt skede av utbildningen är avgörande
för mikro- och nanoelektroniken. Utöver industrins ansträngningar och relevanta
initiativ på regional och nationell nivå kommer kommissionen att fortsätta
samfinansiera Horisont 2020-projekt för att utveckla och sprida utbildnings-
och läromedel för de senaste teknikerna inom mikro- och nanoelektroniken samt
stödja informationskampanjer riktade till unga entreprenörer. Europeiska kommissionen håller dessutom på att
sätta samman sitt Färdighetspanorama i EU med uppdaterade prognoser för
kompetensförsörjningen och arbetsmarknadsbehoven fram till 2020 i syfte att
förbättra transparensen för färdighets-, kompetens- och yrkesklassificeringen
(ESCO) som delad kontaktyta mellan arbete och utbildning samt stödja
mobiliteten. Tillsammans med forsknings- och
teknikorganisationer, universitet och nationella och regionala myndigheter
kommer kommissionen att försöka göra delade anläggningar och tjänster för
tester och tidiga experiment i mikro- och nanoelektroniska tekniker
tillgängliga för nystartade företag, små- och medelstora företag samt användare
runtom i Europa. Genom offentlig upphandling av innovationer
som drivs av mikro- och nanoelektronik, t.ex. sjukvårds- eller
säkerhetsutrustning, kommer dessutom bättre förhållanden för marknadsutveckling
på dessa områden att skapas. 7.4. Internationell dimension Europeiska kommissionen kommer att främja
internationellt samarbete inom mikro- och nanoelektronik särskilt på områden av
gemensam nytta, t.ex. skapandet av internationella vägkartor för teknik,
benchmarking, standardisering, sjukvårds- och säkerhetsfrågor med anknytning
till nanomaterial[38],
samt förbereda övergången till kiselplattor av storleken 450 mm eller avancerad
forskning i ”bortom CMOS”. Europeiska kommissionen kommer att fortsätta
sina ansträngningar för att röra sig mot en mer transparent och global spelplan
i internationella multi- och bilaterala forum genom att begränsa snedvridningen
av handel eller marknader och stödja industrin i sektoriella
handelsförhandlingar och i relevanta frågor som kräver en internationell
debatt, t.ex. problemet med företag utan verksamhet. 8. Slutsatser Likadant som på andra strategiska områden
såsom aeronautik eller rymd, har Europa inga andra val än att engagera sig i en
ambitiös industriell strategi för mikro- och nanoelektronik. Detta meddelande
föreslår en sådan strategi som grundas på en europeisk vägkarta på området. Den
stöder regional specialisering och främjar nära samarbete längs värde- och
innovationskedjorna. EU:s resurser samt nationella och regionala
finansiella resurser på detta område måste koordineras för att nå den kritiska
massa som är nödvändig för att attrahera investeringar och världens bästa
talanger. De finansiella resurserna kommer att koncentreras kring Europas
ledande kluster. En vidareutveckling av dem skulle låta alla europeiska
företag, oavsett var de ligger, dra nytta av de senaste framstegen inom mikro-
och nanoelektronik. Åtgärdsplanen i bilagan sammanfattar vad som behöver göras.
BILAGA || Huvudåtgärder: || Av: || När: 1 || Fortsätta dialogen med aktörer, skapa en ledningsgrupp för elektronik för att utarbeta och hjälpa till att genomföra en strategisk vägkarta för Europas elektronikindustri. || Europeiska kommissionen, industrin || Senast i slutet av 2013 || Främja smart specialisering, användning av finansiella instrument som förutses i de europeiska strukturella investeringsfonderna (ESI-fonderna) och HORIZON 2020. || Europeiska kommissionen, medlemsstaterna || Pågår – ska stärkas || Främja, enligt avsiktsförklaringen som undertecknats med Europeiska investeringsbanken om viktiga möjliggörande tekniker, medel för att säkerställa kapitalinvesteringar i produktion i Europa. || Europeiska investeringsbanken, industrin || Första kvartalet 2014 2 || Anta förordning och lansera det nya gemensamma trepartsteknikinitiativet. || Europeiska kommissionen, medlemsstaterna, industrin || I början av 2014 || Utforska inom det gemensamma teknikinitiativet hur godkännandet av statligt stöd kan förenklas och göras snabbare, t.ex. genom ett projekt av gemensamt europeiskt intresse enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget. || Europeiska kommissionen, medlemsstaterna, industrin || Tredje kvartalet 2013 3 || Kontinuerlig dialog med viktiga forsknings- och teknikorganisationer och medlemsstater för att stärka det mikro- och nanoelektroniska ekosystemet på europeisk nivå. || Europeiska kommissionen, medlemsstaterna, regionerna, forsknings- och teknikorganisationerna || Pågår – ska stärkas || Göra delade anläggningar för tester och tidiga experiment för nystartade företag, små- och medelstora företag, universitet och användare tillgängliga inom HORIZON 2020. || Forsknings- och teknikorganisationerna, Europeiska kommissionen || Första kvartalet 2014 || Investera i byggstenar (utbildning); främja en god teknikmiljö i Europa. || Medlemsstaterna, akademiska institutioner || Första kvartalet 2014–fjärde kvartalet 2020 4 || Utarbeta och genomföra en strategi för marknadens krav med inriktning mot elektronikintensiva produkter med hjälp av olika instrument, t.ex. offentlig upphandling. || Industrin, medlemsstaterna, regionerna, Europeiska kommissionen || Senast andra kvartalet 2014 || Utarbeta politikåtgärder i syfte att skapa en spelplan på världsnivå genom att begränsa snedvridningar av handeln eller marknaden, inbegripet inom mötet mellan regeringar och myndigheter om halvledare (Government and Authorities Meeting on Semiconductors, GAMS). || Europeiska kommissionen, industrin || Pågår – ska stärkas [1] I detta meddelande kallat ”mikro- och nanoelektronik”,
och omfattar allt från nanotransistorer till mikrosystem som integrerar flera
funktioner på ett chip. [2] COM(2012) 341 final. [3] COM(2012) 582 final En starkare europeisk industri
för tillväxt och ekonomisk återhämtning. [4] T.ex. elektronik för bil-, energi- och
produktionssektorerna. [5] World Semiconductor Trade Statistics (WSTS), 2012
(http://www.wsts.org/). [6] Rapport från Digiworld, IDATE 2012
(http://www.idate.org). [7] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/kets/hlg_report_final_en.pdf. [8] Se konkurrensrapporten från European Semiconductor
Industry Association (ESIA), 2008 ”Mastering Innovation Shaping the Future”
(https://www.eeca.eu/data/File/ESIA_Broch_CompReport_Total.pdf). [9] En sensor är en anordning, t.ex. en termometer, som
känner av ett fysiskt förhållande i den omgivande världen. Manöverdon är
anordningar, t.ex. strömbrytare, som utför åtgärder som att sätta på eller
stänga av något eller justeringar i ett operativsystem. [10] International Technology Roadmap for Semiconductors
(ITRS) (http://www.itrs.net). [11] Moores lag: förhållandet mellan prestanda och kostnad
fördubblas var 18–24 månad. [12] CMOS (Complementary metal-oxide-semiconductor) är
standardtekniken för integrerade kretsar i ”mer Moore”-spåret. [13] Mikro- och nanoelektroniska chip produceras på runda
materialstöd i form av kiselplattor. Efter varandra följande teknikgenerationer
identifieras genom diameterstorleken på kiselplattan de tillverkas på. Dagens
produktion görs huvudsakligen på kiselplattor som är 200 och 300 mm stora.
Nästa plattstorlek kommer att vara 450 mm. [14] OECD Information Technology Outlook
(http://www.oecd.org/internet/ieconomy/oecdinformationtechnologyoutlook2010.htm). [15] LETI är en institution i CEA, en fransk organisation för
forskning och utveckling. Institutionen är specialiserad på nanoteknik och dess
tillämpningar, från trådlösa anordningar till biologi, sjukvård och fotonik
(http://www-leti.cea.fr). [16] Det tyska Fraunhofer-Gesellschaft utför tillämpad
forskning av direkt nytta för privata och offentliga företag och av stor nytta
för samhället. Flera institut är inriktade på integrerade kretsar och system
(http://www.fraunhofer.de). [17] Det belgiska Imec utför världsledande forskning inom
nanoelektronik och utnyttjar vetenskapliga kunskaper genom globala partnerskap
inom IKT, sjukvård och energi (http://www.imec.be). [18] T.ex. ökade koreanska företags kapitalinvesteringar från
13 procent 2005 till 27 procent 2012. [19] Se Semiconductor Industry Association (SIA),
Maintaining America's Competitive Edge: Government Policies Affecting
Semiconductor Industry R&D and Manufacturing Activity, March 2009
(http://www.semiconductors.org/clientuploads/directory/DocumentSIA/Research%20and%20Technology/Competitiveness_White_Paper.pdf). [20] En ”foundry” är ett företag som äger fabriker och erbjuder
produktionstjänster till kunder som är ”fabless”. [21] Ett företag som är ”fabless” utformar sina egna
komponenter men utlokaliserar sin produktion till en tjänsteleverantör (en
”foundry”). [22] Se http://www.asml.com/asml/show.do?ctx=5869&rid=46974
– ”Som en del i programmet kommer var och en av Intel, TSMC och Samsung att
förvärva aktier i ASML som motsvarar ett sammanlagt minoritetsinnehav på 23
procent i ASML för 3,85 miljarder euro i kontanta medel.” [23] http://www.catrene.org/. [24] Vid ca 130
miljoner euro per år. [25] På grundval av artikel 187 i fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt (EUF-fördraget). [26] Enligt International Technology Roadmap for
Semiconductors (ITRS) http://www.itrs.net/. [27] Tekniknivåskalan (TRL-skalan) används för att bedöma hur
mogen en viss teknik är. Nivåerna 1 till 4 betecknar vanligen tidig forskning
och utveckling, medan nivåerna 5 till 8 betecknar prototypering och faktisk
systemvalidering i driftsmiljö. [28] KOM(2011) 809 slutlig. [29] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home. [30] För närvarande utgör den europeiska produktionen på detta
spår över 30 procent av det världsomfattande värdet. [31] Europas andel av produktionen är omkring 9 procent, men
Europa ligger fortfarande i miniatyriseringsteknikernas
framkant. [32] Från regionala och nationella program samt EU-program. [33] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home. [34] Förslagets effekter beskrivs i konsekvensbedömningen.
Budgetkonsekvenserna inkluderas i den rättsliga och finansiella översikten. [35] Den första preliminära
utvärderingen av de gemensamma teknikinitiativen ARTEMIS och ENIAC, 2010.
http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/jti/artemis_and_eniac_evaluation_report_final.pdf. [36] För närvarande är det offentliga stödet till pilotlinjer i
ENIAC JU mellan 50 och 120 miljoner euro per åtgärd. [37] Se COM(2012) 582 final, avsnitt III.A.1 ii. [38] COM(2012) 572 final: Andra
översynen av lagstiftningen om nanomaterial.