Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Luxemburgs nationella reformprogram för 2012 och om avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs stabilitetsprogram för 2012–2015 /* COM/2012/0315 final - 2012/ () */
Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Luxemburgs nationella reformprogram för
2012
och om avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs stabilitetsprogram för
2012–2015 EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR
DENNA REKOMMENDATION med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4, med beaktande av rådets förordning (EG) nr
1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga
finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt
artikel 5.2, med beaktande av Europeiska kommissionens
rekommendation[2], med beaktande av Europaparlamentets
resolutioner[3], med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs
yttrande, efter att ha hört ekonomiska och finansiella
kommittén, och av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog
Europeiska rådet Europeiska kommissionens förslag till en ny strategi för
sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad
samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal
nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för
hållbar tillväxt och konkurrenskraft. (2) Den 13 juli 2010 antog rådet
en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens
ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer
för medlemsstaternas sysselsättningspolitik[4], vilka tillsammans utgör de så kallade
integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade
riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. (3) Den 12 juli 2011 antog rådet
en rekommendation om Luxemburgs nationella reformprogram för 2011 och avgav ett
yttrande om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. (4) Kommissionen antog den 23
november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra
europeiska planeringsterminen med integrerad politisk förhandssamordning
förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på
grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, Rapporten om varningsmekanismen[5], i vilken
Luxemburg inte finns med bland de medlemsstater för vilka en närmare granskning
skulle utföras. (5) Den 2 mars 2012 godkände
Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet,
finanspolitisk konsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska
rådet betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtfrämjande
finanspolitisk konsolidering, återställa normala lånevillkor i ekonomin, främja
tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala
följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. (6) Den 2 mars 2012 uppmanade
Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid
lägga fram sina åtaganden så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller
konvergensprogram och nationella reformprogram. (7) Den 27 april 2012 lade
Luxemburg fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella
reformprogram för 2012. I syfte att beakta inbördes samband mellan de båda
programmen har de bedömts samtidigt. (8) Baserat på bedömningen av
2012 års stabilitetsprogram enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 anser
rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets
finanspolitiska beräkningar är rimligt. I synnerhet ligger programmets scenario
för 2012 och 2013 mycket nära kommissionens vårprognos 2012. Beräkningar av
underskott på medellång sikt genomförs enligt ett något optimistiskt
tillväxtscenario, över den potentiella tillväxten men ändå klart under
genomsnittliga historiska nivåer. Syftet med den finanspolitiska strategi som
skisseras i programmet är att få ned underskottet från 1,5 % år 2012 till
0,9 % år 2014, med ett konsolideringspaket motsvarande cirka 1,2 % av
BNP, och ge ett större handlingsutrymme i händelse av negativa störningar.
Programmet bekräftar det tidigare målet på medellång sikt avseende ett
strukturellt överskott på 0,5 %. Detta mål på medellång sikt kan dock inte
anses vara lämpligt enligt bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten
eftersom det, på grundval av nuvarande politik och beräkningar, inte förefaller
ta tillräcklig hänsyn till de implicita skulder som är kopplade till den
åldrande befolkningen, trots att skulden ligger under fördragets referensvärde.
Dessutom skulle Luxemburg – baserat på både kommissionens vårprognos för 2012
och det (omräknade) strukturella saldot i de offentliga finanserna enligt
programmet – påtagligt avvika från sitt eget mål på medellång sikt från och med
2012. Ökningstakten för de offentliga utgifterna, efter diskretionära åtgärder
på inkomstsidan, väntas påtagligt överstiga riktmärket för utgifter enligt
definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den offentliga bruttoskulden –
20 % av BNP – ligger under fördragets referensvärde. (9) Den 20 januari 2012 antog
regeringen i Luxemburg ett lagförslag för att reformera pensionssystemet för
både den privata och den offentliga sektorn. Reformen inbegriper vissa korrigeringsmekanismer,
för den händelse systemets finansiella läge skulle utvecklas negativt, och
innehåller anpassningar av den mycket generösa beräkningsmetoden för förmåner.
Den nya beräkningsmetoden kommer emellertid att fasas in under en mycket lång
tidshorisont på 40 år. Dessutom är möjligheterna till förtidspensionering i
stort sett oförändrade, och inga åtgärder har föreslagits för att koppla den
lagstadgade pensionsåldern till den förväntade livslängden. På det hela taget
tar Luxemburg steg i rätt riktning, men den föreslagna reformen förefaller inte
utgöra en tillräcklig garanti för långsiktig hållbarhet i de offentliga
finanserna. (10) I januari 2012 antog det
nationella parlamentet en lag för att begränsa tillämpningen av den automatiska
löneindexeringen mellan 2012 och 2015 i syfte att öka konkurrenskraften i
Luxemburgs ekonomi. Utöver en eventuell ändring av referensindexet har
regeringen emellertid inte tillkännagivit några ytterligare planer på en
permanent revidering av lönebildningssystemet. Luxemburgs produktivitet är för
närvarande mycket hög, men manöverutrymmet när det gäller
produktivitetsökningar blir allt mindre. En permanent revidering av
lönebildningssystemet, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med
nationell praxis, är nödvändig för att man ska kunna bevara konkurrenskraften i
Luxemburgs ekonomi på längre sikt. (11) Luxemburg har vidtagit några
relevanta och trovärdiga åtgärder för att ta itu med landets relativt höga
ungdomsarbetslöshet. För att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden
behövs det emellertid en enhetlig strategi för att, bland annat, stärka
samarbetet mellan kommuner och förbättra arbetsförmedlingarnas effektivitet.
Unga arbetssökande, särskilt sökande med lägre utbildningsnivå, skulle också ha
nytta av ytterligare investeringar i utbildning. (12) Luxemburg väntas få svårt att
nå sitt mål för 2020 avseende minskade utsläpp av växthusgaser. Enligt de
senaste beräkningarna inför 2020, på grundval av befintliga åtgärder, väntas
Luxemburg öka sina utsläpp inom sektorer som inte omfattas av EU:s
utsläppshandelssystem med 9 % mellan 2005 och 2020, samtidigt som
minskningsmålet är 20 %. Vägtransportsektorn är den mest betydande
utsläppskällan och har en stor utsläppsminskningspotential. Drivmedelspriserna
hör fortfarande till de lägsta i EU, något som uppmuntrar ”bränsleturism” och
medför negativa externa effekter i form av föroreningar och trafikstockningar.
Ytterligare åtgärder krävs för att minska utsläppen av växthusgaser. Om inga
sådana åtgärder vidtas kommer man att behöva använda kostsamma flexibla
mekanismer. (13) Luxemburg har gjort en rad
åtaganden inom ramen för europluspakten. Dessa åtaganden – och genomförandet av
åtagandena från 2011 – handlar om att förbättra konkurrenskraften, främja
sysselsättningen och stärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har
bedömt genomförandet av åtagandena inom ramen för europluspakten. Resultaten av
denna bedömning har beaktats i rekommendationerna. (14) Inom ramen för den europeiska
planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av
Luxemburgs ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det
nationella reformprogrammet. Kommissionen har beaktat inte bara programmens
relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Luxemburg
utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot
bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU
genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på
EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska
planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–5 nedan. (15) Mot bakgrund av denna
bedömning har rådet granskat Luxemburgs stabilitetsprogram, och dess yttrande[6]
återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Luxemburg att
vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013: 1. Bevara en sund ställning i de
offentliga finanserna, med korrigering av eventuella avvikelser från ett
budgetmål på medellång sikt som säkerställer de offentliga finansernas
långsiktiga hållbarhet, särskilt med hänsyn till implicita skulder som är
kopplade till den åldrande befolkningen. För detta ändamål bör Luxemburg
förstärka och strikt genomföra den finanspolitiska strategin, med stöd av tillräckligt
specificerade åtgärder, för år 2013 och framåt, inklusive nå riktmärket för
utgifter. 2. Öka effekterna av den
föreslagna pensionsreformen genom att påskynda genomförandet av åtgärder som
begränsar åldersrelaterade utgifter, vidta ytterligare åtgärder för att öka
förvärvsfrekvensen bland äldre arbetstagare, särskilt genom att begränsa
möjligheterna till förtidspensionering, och vidta åtgärder för att koppla den
lagstadgade pensionsåldern till den förväntade livslängden, för att säkerställa
pensionssystemets långsiktiga hållbarhet. 3. Vidta ytterligare åtgärder
för att i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell
praxis reformera löneförhandlings- och löneindexeringssystemen, i syfte att
bevara konkurrenskraften i Luxemburgs ekonomi på längre sikt, i ett första steg
genom att bibehålla nuvarande ettåriga indexeringsintervall efter 2014 och
genom att minska effekten av energi och andra volatila poster på
referensindexet. 4. Fortsätta ansträngningarna
för att minska ungdomsarbetslösheten genom att förstärka de berörda aktörernas
delaktighet och genom att stärka utbildningsåtgärder, framförallt för
arbetssökande med låg utbildningsnivå, i syfte att uppnå en bättre
överensstämmelse mellan ungdomars färdigheter och kvalifikationer å ena sidan
och arbetsmarknadens behov å andra sidan. 5. Se till att målen avseende
minskade växthusgasutsläpp från sektorer som inte omfattas av EU:s
utsläppshandelssystem kommer att uppfyllas, särskilt genom att integrera ett
miljötänkande i skattesystemet. Utfärdad i Bryssel den På
rådets vägnar Ordförande [1] EGT L
209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2012)
315 final. [3] P7_TA(2012)0048
och P7_TA(2012)0047 [4] Rådets
beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012. [5] COM(2012)
68 final. [6] Enligt
artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.