23.9.2011 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
C 279/11 |
Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1074/1999
2011/C 279/02
EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16,
med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet för sådana uppgifter (1), och
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2), särskilt artikel 28.2.
HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE
1. INLEDNING
1. |
Den 17 mars 2011 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1074/1999 (nedan kallat förslaget). |
1.1 Samråd med Europeiska datatillsynsmannen
2. |
Rådet skickade förslaget till Europeiska datatillsynsmannen den 8 april 2011. Europeiska datatillsynsmannen uppfattar meddelandet som en begäran om rådgivning åt gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan så som föreskrivs i artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (nedan kallad förordning (EG) nr 45/2001). Europeiska datatillsynsmannen välkomnar den uttryckliga hänvisningen till detta samråd i inledningen till förslaget. |
3. |
Syftet med förslaget är att ändra artiklarna 1–14 och att stryka artikel 15 i förordning (EG) nr 1073/1999. Rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) förväntas bli upphävd. |
4. |
Tidigare (3), innan förslaget antogs, gav kommissionen Europeiska datatillsynsmannen möjlighet att lämna informella kommentarer. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar öppenheten i processen, vilken på ett tidigt stadium har bidragit till att förbättra texten ur uppgiftsskyddssynpunkt. Några av kommentarerna har faktiskt beaktats i förslaget. |
5. |
Den nya texten är ett resultat av en lång översynsprocess. År 2006 lade kommissionen fram ett förslag om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999. Lagförslaget inriktades på att ”effektivisera den operativa verksamheten och förbättra Olafs kontrollsystem”. |
6. |
Det tidigare förslaget diskuterades både i rådet och i Europaparlamentet under medbeslutandeförfarandet. Europeiska datatillsynsmannen avgav sitt yttrande i april 2007 med många synpunkter på hur texten till förslaget skulle göras mer samstämmig med reglerna för uppgiftsskydd i förordning (EG) nr 45/2001 (4). Europaparlamentet antog en resolution den 20 november 2008 (5) och inbegrep cirka etthundra ändringar av förslaget vid den första behandlingen. |
7. |
På begäran av rådets tjeckiska ordförandeskap (januari–juni 2009) lade kommissionen i juli 2010 fram ett aktualiserat diskussionsunderlag om omorganisationen av Olaf för Europaparlamentet och rådet. I oktober välkomnade Europaparlamentet diskussionsunderlaget och uppmanade kommissionen att återuppta lagstiftningsförfarandet. Den 6 december 2010 antog rådet sina slutsatser om det diskussionsunderlag som kommissionen hade lagt fram. Olafs övervakningskommitté bidrog till diskussionerna genom sina yttranden om diskussionsunderlaget och om respekten för de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten i Olafs utredningar. Kommissionen har därefter lagt fram det nya förslaget. |
1.2 Förslagets betydelse och Europeiska datatillsynsmannens råd
8. |
I förslaget ingår bestämmelser som i hög grad påverkar enskilda personers rättigheter. Olaf kommer att fortsätta att samla in och ytterligare behandla känsliga uppgifter i samband med misstänkta förseelser, förseelser, brottmålsdomar och information varigenom enskilda kan uteslutas från en rättighet, en förmån eller ett avtal i den mån som informationen utgör en särskild risk för de registrerades rättigheter och friheter. Den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter är av betydelse inte bara för dess egen skull, utan den har nära samband med andra grundläggande rättigheter, som rätten till icke-diskriminering och ett korrekt rättsförfarande och rätten att höras i Olafs utredningar. Respekten för ett korrekt rättsförfarande påverkar bevisningens giltighet och bör prioriteras av Olaf för att stärka dess ansvarsskyldighet. Det är därför viktigt att säkerställa att grundläggande rättigheter inbegripet de berörda personernas rätt till uppgiftsskydd och privatliv garanteras när Olaf genomför sina utredningar. |
1.3 Huvuddragen i förslaget
9. |
Förslagets syfte är att öka Olafs verkan, effektivitet och ansvarsskyldighet samtidigt som oberoende undersökningar garanteras. Detta syfte ska framför allt uppnås genom att i) öka samarbetet och informationsutbytet med andra EU-institutioner, EU-organ och EU-byråer och med medlemsstaterna, ii) finjustera de minimis-strategin (6) för utredningar, iii) stärka rättssäkerhetsgarantierna för de personer som berörs av Olafs utredningar, iv) göra det möjligt för Olaf att ingå administrativa avtal för att underlätta informationsutbytet med Europol, Eurojust, behöriga myndigheter i tredjeland och internationella organisationer och v) förtydliga övervakningskommitténs övervakande roll. |
10. |
Europeiska datatillsynsmannen stöder syftet med de föreslagna ändringarna och välkomnar förslaget i detta avseende. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar särskilt att en ny artikel 7a införts som avser de rättssäkerhetsgarantier som ges till enskilda. När det gäller enskildas rätt till skydd av personuppgifter och privatliv anser Europeiska datatillsynsmannen att förslaget på det hela taget innehåller förbättringar i förhållande till den nuvarande situationen. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar särskilt att betydelsen av de registrerade personernas rättigheter enligt artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001 (7) uttryckligen erkänns. |
11. |
Även om helhetsintrycket är positivt anser Europeiska datatillsynsmannen att när det gäller skydd av personuppgifter skulle förslaget kunna förbättras ytterligare utan att syftet äventyras. Europeiska datatillsynsmannen befarar i synnerhet att förslaget, på grund av den bristande samstämmigheten beträffande vissa aspekter, kan tolkas som en speciallag som reglerar behandling av personuppgifter som samlas in i samband med Olafs utredningar som skulle ha företräde framför tillämpningen av den allmänna ramen för dataskyddsbestämmelser enligt förordning (EG) nr 45/2001. Det finns således risk för att dataskyddsnormerna i förslaget kan tolkas ex contrario som varande normer av lägre rang än normerna i förordningen, och till detta finns ingen uppenbar förklaring vare sig i själva förslaget eller i motiveringen. |
12. |
För att undvika detta analyseras förslaget i de följande avsnitten. Dels beskrivs bristerna i förslaget, dels ges förslag till speciella lösningar för att åtgärda bristerna. Analysen begränsas till de bestämmelser som direkt påverkar skyddet av personuppgifter, särskilt artikel 1, punkterna 8, 9, 10, 11 och 12, enligt vilka artiklarna 7a, 7b, 8, 9, 10 och10a läggs till eller ändras. |
2. ANALYS AV FÖRSLAGET
2.1 Allmän bakgrund
13. |
Olaf inrättades år 1999 (8) för att skydda EU:s finansiella intressen och skattebetalarnas pengar mot bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet. Byrån är knuten till kommissionen, men den är oberoende av denna. Olaf gör utredningar som kan vara externa (9) (särskilt utredningar som kan äga rum i medlemsstaterna och i tredjeländer) och interna (10) (utredningar inom EU:s institutioner, organ, och byråer) för att bekämpa bedrägerier och illegal verksamhet som kan skada Europeiska unionens finansiella intressen. |
14. |
Olaf kan dessutom i) vidarebefordra information som har framkommit under dess externa utredningar till nationella behöriga myndigheter, ii) vidarebefordra information till de nationella organen inom rättsväsendet vilken har framkommit under interna utredningar av ärenden som kan leda till straffrättsliga åtgärder och iii) vidarebefordra information som har erhållits under interna utredningar till den berörda institutionen eller byrån eller det berörda organet (11). |
15. |
Olaf får också ha nära samarbete med Eurojust (12) och Europol (13) för att fullgöra sin lagstadgade skyldighet att bekämpa bedrägerier, korruption och annan verksamhet som kan påverka unionens finansiella intressen. Europol (14) och Eurojust (15) kan i detta sammanhang utbyta operativ, strategisk och teknisk information, inbegripet personuppgifter, med Olaf. |
16. |
Med stöd av förordning (EG) nr 1073/1999 får Olaf också göra utredningar i tredjeländer i enlighet med de olika samarbetsavtal som gäller mellan Europeiska unionen och dessa tredjeländer. Bedrägerier som är till nackdel för unionens budget kan också äga rum utanför Europeiska unionens territorium, till exempel när det gäller utländskt bistånd som Europeiska unionen beviljar utvecklingsländer, kandidatländer eller andra mottagarländer, eller när det gäller brott mot tullagstiftningen. För att på ett effektivt sätt upptäcka och ta itu med dessa överträdelser måste Olaf således genomföra kontroller och inspektioner på platsen också i tredjeländer. Betydelsen av internationellt samarbete och således också utbyte av uppgifter visas av att Europeiska unionen för närvarande har mer än 50 avtal om ömsesidigt administrativt bistånd i tullärenden, till exempel med stora handelspartner som Kina, USA, Japan, Turkiet, Ryssland och Indien. |
17. |
Tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 i samband med Olafs verksamhet har varit målet med ett antal av Europeiska datatillsynsmannens interventioner de senaste åren. I samband med förslagets inriktning (Olafs utredningar) är det värt att notera yttrandet av den 23 juni 2006 om en anmälan om förhandskontroll beträffande Olafs interna utredningar (16), yttrandet av den 4 oktober 2007 om fem anmälningar om förhandskontroll beträffande externa utredningar (17) och yttrandet av den 19 juli 2007 om en anmälan om förhandskontroll beträffande regelbunden övervakning av genomförandet av den utredande funktion (18) som har samband med övervakningskommitténs utredande verksamhet. |
2.2 Personlig integritet och konsekvensbedömning
18. |
Varken i förslaget eller i den bifogade motiveringen nämns förslagets konsekvenser för bestämmelserna om uppgiftsskydd. Någon konsekvensbedömning vad gäller personlig integritet och uppgiftsskydd nämns inte heller i förslaget. En förklaring av hur konsekvenserna för uppgiftsskyddet har hanterats skulle säkerligen göra helhetsbedömningen av förslaget tydligare. Europeiska datatillsynsmannen är förvånad över att det i motiveringen överhuvudtaget inte finns något kapitel om ”Resultat av samråd med berörda parter och konsekvensbedömningar”. |
2.3 Tillämpning av förordning (EG) nr 45/2001
19. |
Såsom nämnts i det förra yttrandet om 2006 års förslag (19) välkomnar Europeiska datatillsynsmannen att det i förslaget erkänns att förordning (EG) nr 45/2001 gäller all behandling av uppgifter som utförs av Olaf. I den nya formuleringen av artikel 8.4 (20) nämns i synnerhet tydligt förordningens roll i samband med Olafs olika åtgärder. Detta är en aktualisering av texten i förordning (EG) nr 1073/1999, i vilken direktiv 95/46/EG bara nämndes som referens för skyldigheter i fråga om uppgiftsskydd. |
20. |
Genom den sista meningen i artikel 8.4 införs kravet att utse ett uppgiftsskyddsombud. ”Olaf ska utse ett uppgiftsskyddsombud i enlighet med artikel 24 i förordning (EG) nr 45/2001”. Detta tillägg genom vilket den faktiska tillsättningen av Olafs uppgiftsskyddsombud formaliseras välkomnas också av Europeiska datatillsynsmannen. |
21. |
Europeiska datatillsynsmannen befarar emellertid att införandet av dataskyddsnormer i den föreslagna texten inte helt överensstämmer med kraven i förordningen, och det kan vara ett problem när det gäller samstämmigheten. Denna aspekt analyseras i detalj nedan. |
3. SÄRSKILDA KOMMENTARER
3.1 Olaf och respekten för grundläggande rättigheter och principer för uppgiftsskydd
22. |
Olafs utredningar kan få allvarliga konsekvenser för enskildas grundläggande rättigheter. Såsom EU-domstolen påpekade i domen i målet Kadi (21) skyddas dessa rättigheter genom gemenskapsrätten. I domen i målet Schecke (22) betonar domstolen närmare bestämt, genom att hänvisa till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) (23), och i synnerhet till artiklarna 8 och 52, att all inskränkning av rätten till uppgiftsskydd bara kan motiveras om den föreskrivs i lag, om kärnan i rättigheten respekteras, om proportionalitetsprincipen tillämpas och om Europeiska unionens allmännyttiga mål uppfylls. Europeiska datatillsynsmannen lägger stor vikt vid respekten för de grundläggande rättigheterna inom området för Olafs verksamhet. |
23. |
I skäl 13 i förslaget klargörs det att de grundläggande rättigheter som de personer har som berörs av en utredning alltid ska respekteras, och särskilt när information om pågående utredningar lämnas. I skälet betonas sedan att det är nödvändigt att iaktta sekretess beträffande utredningar, att respektera de berörda personernas legitima rättigheter, de nationella bestämmelser som gäller för rättsliga förfaranden och slutligen unionens lagstiftning om uppgiftsskydd. Det anges att proportionalitetsprincipen och principen om behovsenlig behörighet ska gälla för utbytet av information. |
24. |
Genom detta skäl tycks en begränsning införas när det gäller tillämpning av grundläggande rättigheter både ratione personae (begränsat till personer som berörs av utredningen) och ratione materiae (begränsat till utbyte av information). Detta kan leda till en felaktig tolkning av den text enligt vilken grundläggande rättigheter inom området för Olafs verksamhet skulle tillämpas ”restriktivt” (24). |
25. |
Europeiska datatillsynsmannen föreslår därför att texten i skälet ändras för att undvika eventuella feltolkningar: i skälet nämns att ”de utredda personernas” grundläggande rättigheter alltid bör respekteras. Eftersom Olaf inte bara har att göra med personer som berörs av en utredning (”misstänkta”) utan också med uppgiftslämnare (personer som lämnar information om omständigheterna i ett möjligt eller faktiskt ärende), whistleblowers (25) (personer inom EU:s institutioner som rapporterar till Olaf om omständigheter i samband med ett möjligt eller faktiskt ärende) och vittnen, bör de kategorier av ”personer” som åtnjuter de grundläggande rättigheterna ges en mer vidsträckt definition. |
26. |
Vidare avser skäl 13 respekt för grundläggande rättigheter särskilt i samband med ”informationsutbyte”. I skälet nämns förutom grundläggande rättigheter och sekretess att ”[u]ppgifter som överlämnas eller erhålls i samband med utredningarna bör behandlas enligt unionens bestämmelser om skydd av personuppgifter”. Placeringen av denna mening kan vara förvirrande, och den bör placeras i ett separat skäl för att klarlägga att respekt för dataskyddslagstiftning är åtskild och fristående och inte bara har samband med informationsutbyte. |
27. |
Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att artikel 7a ägnas speciellt åt rättssäkerhetsgarantier under utredningar. Denna nya bestämmelse är i linje med förslagets syfte att öka Olafs ansvarsskyldighet. I artikeln hänvisas också till stadgan i vilken finns bestämmelser som har betydelse i samband med Olafs utredningar, nämligen artikel 8 (”Skydd av personuppgifter”) och hela avdelning VI (”Rättskipning”). |
28. |
I artikel 7a.1 i förslaget föreskrivs att byrån ska beakta omständigheter som talar såväl för som emot de berörda personerna och att utredningarna ska utföras på ett objektivt och opartiskt sätt. Dessa principer har positiv inverkan på principen om ”uppgifternas kvalitet” (26) som anges i artikel 4 i förordning (EG) nr 45/2001, såtillvida som kriteriet kräver att uppgifterna ska vara riktiga, överensstämma med verkligheten och vara fullständiga och aktuella. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar därför att detta stycke har införts. |
Rätt till information, tillgång och rättelse
29. |
Följande stycken i artikel 7a avser de olika stegen i Olafs utredningar. Dessa steg kan sammanfattas enligt följande: i) intervjuer med vittnen eller berörda personer (artikel 7a.2), ii) personer som funnits vara berörda av utredningarna (artikel 7a.3), iii) slutsatser i utredningen som avser en persons namn (artikel 7a.4). |
30. |
Europeiska datatillsynsmannen konstaterar att skyldigheten att lämna information enligt artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001 (endast) nämns i samband med steg iii) ovan. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att Europeiska datatillsynsmannens rekommendationer i dennes yttrande om lagförslag 2006 (27) har tagits med i förslaget. |
31. |
Om en registrerad persons rättigheter i samband med ett enda skede i förfarandet nämns på ett sådant selektivt sätt kan detta emellertid tolkas som att samma information inte ska lämnas till den registrerade personen (vittnet eller personen i fråga) när han eller hon kallas till intervju eller när den anställde informeras om att han eller hon kan beröras av utredningen. För att ge rättslig säkerhet föreslår Europeiska datatillsynsmannen därför att hänvisningen till artiklarna i fråga förs in beträffande alla tre situationerna som nämns i punkterna i), ii) och iii) ovan. När informationen i samband med artiklarna 11 eller 12 i förordning (EG) nr 45/2001 har lämnats till den registrerade personen kommer det emellertid inte att vara nödvändigt att lämna samma information i de följande stegen. |
32. |
I texten anges dessutom inga detaljer beträffande de registrerade personernas rätt till tillgång till och rättelse av uppgifterna i enlighet med artiklarna 13 och 14 i förordning (EG) nr 45/2001. Dessa rättigheter skyddas genom artikel 8.2 i stadgan och har därför en särskilt framskjuten ställning bland den registrerade personens rättigheter. Europeiska datatillsynsmannen hade redan bett (28) om att den registrerade personens rätt till tillgång och rättelse skulle anges tydligare för att undvika risken för att texten tolkas som att det genom denna införs ett särskilt uppgiftsskyddssystem av ”lägre rang” för de personer som berörs av Olafs utredningar. Europeiska datatillsynsmannen beklagar att dessa aspekter inte beaktas i förslaget. |
33. |
Europeiska datatillsynsmannen vill också peka på möjligheten att begränsa rätten till information, tillgång och rättelse i speciella fall, vilket anges i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. Olafs skyldighet att följa reglerna för uppgiftsskydd kan därför gälla samtidigt som det är nödvändigt att iaktta sekretess i dess utredningar. Denna aspekt behandlas ytterligare i nedanstående punkter. |
Utredningssekretess och den registrerade personens rättigheter
34. |
Som en allmän kommentar medger Europeiska datatillsynsmannen att Olafs utredande roll kräver att utredningssekretessen kan skyddas för att på ett effektivt sätt ta itu med bedrägerier och olaglig verksamhet, vilket är Olafs skyldighet. Europeiska datatillsynsmannen vill dock betona att denna möjlighet får konsekvenser för vissa rättigheter som registrerade personer har och att det i förordning (EG) nr 45/2001 anges särskilda omständigheter under vilka sådana rättigheter kan begränsas i detta sammanhang (artikel 20). |
35. |
Enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 kan de rättigheter som anges i artiklarna 4 (uppgifternas kvalitet) och 11–17 (information som ska ges, rätt till tillgång, rättelse, blockering, utplåning, rätt till meddelande till tredje man) begränsas när det är nödvändigt för att bland annat ”a) förebygga, utreda, avslöja eller beivra brott” eller ”b) skydda ekonomiska och finansiella intressen för medlemsstaterna eller Europeiska gemenskaperna” och ”e) säkerställa en övervakande, inspekterande […] uppgift som är förenad med myndighetsutövning, i fall som avses i punkterna a och b ovan”. I samma artikel föreskrivs att de huvudsakliga skälen till att en begränsning har införts ska meddelas den registrerade personen och att personen ska informeras om möjligheten att vända sig till Europeiska datatillsynsmannen (artikel 20.3). I artikel 20.5 föreskrivs vidare att meddelandet kan uppskjutas så länge som det skulle göra den begränsning som införts verkningslös om informationen lämnades. |
36. |
Genom texten till förslaget införs huvudsakligen undantag från registrerade personers rättigheter för utredningssekretessens skull. I artikel 7a.4 föreskrivs att ”[u]tan hinder av det som sägs i artikel 4.6 och artikel 6.5” (29), får inga slutsatser dras om namngivna personer ”i utredningens slutskede utan att de berörda personerna dels beretts tillfälle att yttra sig om samtliga omständigheter som gäller dem, antingen skriftligen eller vid intervju […], dels fått ta del av de uppgifter som krävs enligt artikel 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001”. Av texten tycks därför framgå att den registrerade personens rätt att höras och rätt till information kan begränsas i de fall som anges i artiklarna 4.6 och 6.5. |
37. |
I förslaget fastslås också att om utredningssekretessen måste skyddas och omständigheterna kräver utredningsåtgärder som ingår i en nationell rättslig myndighets behörighet får Olafs generaldirektör vänta med att göra det möjligt för personen att yttra sig. I texten anges inte huruvida även den information som krävs i artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001 ska uppskjutas i detta sammanhang. |
38. |
Texten är oklart formulerad. För det första finns det alls inget klart samband mellan de eventuella begränsningarna av den utredda personens rättigheter när det gäller slutsatser som har samband med hans eller hennes namn och den typ av information som Olaf ska lämna till EU-organet i fråga i den aktuella undersökningen. För det andra är det inte klart vilka kategorier av den registrerade personens rättigheter som eventuellt ska begränsas. I artikeln införs för det tredje inte det nödvändiga skyddet i artikel 20.3 i förordning (EG) nr 45/2001. |
39. |
Konsekvensen skulle kunna bli att enskilda i vissa fall kan konfronteras med slutsatser om utredningen utan att ha känt till att de är föremål för utredningen och utan att få information om skälen till att deras rätt att höras och rätt till information enligt artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001 har begränsats. |
40. |
Om artikel 20.3 och 20.5 i förordning (EG) nr 45/2001 beaktas står ett sådant scenario i sig inte i strid med förordningen. Den omständigheten att det i texten inte finns någon tydlig hänvisning till artiklarna i förordningen tycks emellertid inte överensstämma med förslagets syfte att stärka rättssäkerhetsgarantierna för personer som berörs av Olafs utredningar och att öka Olafs ansvarsskyldighet. |
41. |
Europeiska datatillsynsmannen föreslår därför att en möjlig begränsning av den registrerade personens rätt i den mening som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 uttryckligen införs. Dessutom bör rättssäkerhetsgarantin i artikel 20.3 nämnas i texten liksom det möjliga undantaget i artikel 20.5. Genom en sådan klar bestämmelse skulle den rättsliga säkerheten för den registrerade personen och Olafs ansvarsskyldighet öka. |
42. |
Sammanfattningsvis föreslår Europeiska datatillsynsmannen att följande anges tydligt i texten för att fastställa en tydlig uppsättning rättigheter för den registrerade personen och för att införa möjliga undantag på grund av utredningssekretessen i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001:
|
3.2 Informationsstrategi
43. |
Europeiska datatillsynsmannen vill betona att all information om utredningar som Olaf eventuellt offentliggör kan innehålla känsliga personuppgifter, och man måste noga överväga om det är nödvändigt att offentliggöra uppgifterna. I domen i målet Nikolaou år 2007 (31) fastställde tribunalen att Olaf hade åsidosatt artikel 8.3 i förordning 1073/1999 (32) och förordning (EG) nr 45/2001 genom att inte vederbörligen iaktta sin skyldighet att säkerställa skyddet av personuppgifter i samband med en ”läcka” (33) och offentliggörande av ett pressmeddelande (34). |
44. |
Europeiska datatillsynsmannen välkomnar därför införandet av punkt 8.5 i vilken uttryckligen föreskrivs att generaldirektören ska se till att information till allmänheten lämnas på ett ”neutralt och opartiskt” sätt i enlighet med de principer som fastställs i artiklarna 8 och 7a. Mot bakgrund av de kommentarer som lämnats ovan i artikel 7a i samband med den restriktiva tillämpningen av reglerna i förordning (EG) nr 45/2001 välkomnar Europeiska datatillsynsmannen särskilt hänvisningen i artikel 8.5 till den mer allmänna bestämmelsen i artikel 8, vilken innebär att all behandling av personuppgifter i samband med information till allmänheten ska utföras i enlighet med alla principerna i förordning (EG) nr 45/2001. |
3.3 Sekretess beträffande whistleblowers och uppgiftslämnares identitet
45. |
Europeiska datatillsynsmannen skulle i samband med den aktuella översynen vilja hålla fast vid behovet av att införa en särskild bestämmelse för att garantera sekretess beträffande whistleblowers och uppgiftslämnares identitet. Europeiska datatillsynsmannen understryker att whistleblowers har en känslig ställning. Personer som lämnar sådan information bör garanteras att sekretess iakttas beträffande deras identitet, särskilt gentemot den person som rapporteras ha gjort sig skyldig till en överträdelse (35). De nuvarande garantierna (kommissionens meddelande SEK(2004) 151/2) är inte tillräckliga ur rättslig synvinkel. Europeiska datatillsynsmannen konstaterar att en sådan bestämmelse skulle vara i linje med artikel 29-gruppens yttrande om interna system för whistleblowing (36). |
46. |
Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att det nuvarande förslaget ändras och att det säkerställs att sekretess iakttas beträffande whistleblowers och uppgiftslämnares identitet under utredningarna så länge som detta inte står i strid med nationella bestämmelser som reglerar rättsprocesser. I synnerhet kan den som är föremål för anklagelser ha rätt att känna till whistleblowers och/eller uppgiftslämnares identitet för att inleda rättsliga förfaranden mot dessa, om det har fastställts att de uppsåtligen har lämnat felaktiga uppgifter om honom eller henne (37). |
3.4 Överföring av personuppgifter från Olaf
Samarbete med Eurojust och Europol
47. |
Europeiska datatillsynsmannen välkomnar de specificeringar som gjorts i skäl 6 och artikel 10a och särskilt införandet av kravet på en klar rättslig grund för samarbetet med Eurojust och Europol, vilket är helt i linje med förordning (EG) nr 45/2001. Förslaget bör dock vara mer detaljerat så att det avspeglar de olika systemen för uppgiftsskydd för Eurojust och Europol. |
48. |
Idag har Olaf en praktisk överenskommelse med Eurojust (38) som anger de villkor enligt vilka överföringen av personuppgifter får äga rum. I samarbetet mellan Olaf och Eurojust ingår i synnerhet utbyte av sammanfattningar av ärenden, av ärenderelaterad strategisk och operativ information, deltagande i möten och ömsesidigt bistånd som kan bidra till ett funktionsdugligt och effektivt genomförande av deras respektive uppgifter. I den praktiska överenskommelsen (39) definieras framför allt arbetssättet för utbytet av information, inbegripet personuppgifter, och i några fall betonas eller specificeras också vissa delar av den befintliga rättsliga ramen. |
49. |
När det gäller Europol finns ingen sådan överenskommelse med Olaf (40), men enligt Europolbeslutet får Europol direkt ta emot, använda och överföra uppgifter, innefattande personuppgifter, från – bland andra – Olaf också innan en formell överenskommelse om utbyte träffas så länge som det är nödvändigt för ett lagenligt utförande av Europols och Olafs uppgifter (41). Ett villkor för utbytet är också att det finns ett sekretessavtal mellan de båda enheterna. I artikel 24 i Europolbeslutet anges vissa säkerhetsåtgärder som Europol ska iaktta i samband med all överföring av uppgifter som äger rum innan en formell överenskommelse om utbyte träffas: ”Europol ska ansvara för att överföringen av uppgifter är laglig. Europol ska föra ett register över alla överföringar som utförs enligt denna artikel och över grunderna för överföringarna. Uppgifter får överföras endast om mottagaren gör ett åtagande om att uppgifterna kommer att användas endast för de ändamål för vilka de överfördes”. I artikel 29 i samma beslut anges också när ansvaret för de uppgifter som överförs av tredje man ligger på Europol. |
50. |
Europeiska datatillsynsmannen förespråkar med kraft att en särskild överenskommelse träffas med Europol om överföring av uppgifter, och den omständigheten att någon sådan överenskommelse hittills inte har träffats ökar behovet av särskilda garantier i texten till förslaget. Med tanke på de olika systemen för uppgiftsskydd i samband med överföring av personuppgifter från Olaf till Eurojust och Europol och vice versa anser Europeiska datatillsynsmannen att de nödvändiga garantier och normer som reglerar samarbetet mellan Olaf och dessa organ bör anges tydligare och beaktas i nuvarande och framtida arbetsavtal mellan dessa. |
51. |
För att betona behovet av att ingå ett administrativt avtal bör bestämmelsen i artikel 10a.2 ändras till ”Olaf ska enas om sådana administrativa avtal […]”. På så sätt skulle den liknande bestämmelsen i Europolbeslutet (42) avspeglas, genom vilken fastställs att Europol ska träffa överenskommelser eller arbetsavtal med andra institutioner, organ och byråer i unionen. I artikel 10a i förslaget skulle dessutom kunna klargöras att utbytet av personuppgifter med Eurojust och Europol som en allmän princip bör begränsas till och inte gå utöver vad som är nödvändigt för ett lagenligt utförande av Olafs, Europols och Eurojusts uppgifter. I förslaget bör också införas en skyldighet för Olaf att föra register över alla överföringar av uppgifter och grunderna för sådana överföringar, för att öka Olafs ansvarsskyldighet när det gäller att genomföra skyldigheterna enligt förordning (EG) nr 45/2001beträffande överföringar av personuppgifter. |
Samarbete med tredjeland och internationella organisationer
52. |
I punkt 3 i artikel 10a nämns att ”Olaf också […] vid behov [får] ingå administrativa avtal med behöriga myndigheter i tredjeland och med internationella organisationer. Olaf ska samordna sig med kommissionens behöriga enheter och Europeiska utrikestjänsten”. |
53. |
Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att Olafs samarbete med tredjeland och internationella organisationer kopplas till att administrativa avtal ingås. Följderna för uppgiftsskyddet av det eventuella utbytet av uppgifter med tredjeland och internationella organisationer bör dock tas upp mer specifikt i förslaget. |
54. |
Förslaget bör vara mera preciserat när det gäller de särskilda kraven och villkoren för eventuella överföringar av uppgifter från och till tredjeland och organisationer. Europeiska datatillsynsmannen förordar att också följande formulering tas med i texten till artikel 10a.3: ”I den mån samarbete med internationella organisationer och tredjeland innebär att personuppgifter överförs från Olaf till andra enheter ska överföringen äga rum i enlighet med kriterierna i artikel 9 i förordning (EG) nr 45/2001”. |
Övervakningskommitténs tillgång till personuppgifter
55. |
Europeiska datatillsynsmannen välkomnar formuleringen i artikel 11 i förslaget enligt vilken ”[ö]vervakningskommittén får be Olaf om ytterligare uppgifter om utredningar när situationen så kräver utan att störa pågående utredningar”, eftersom formuleringen uttrycker nödvändighetsprincipen i samband med all eventuell överföring av personuppgifter från Olaf till övervakningskommittén. |
56. |
Frågan om övervakningskommitténs tillgång till personuppgifter för personer som berörs eller eventuellt berörs av utredningar bör också klarläggas i samband med den arbetsordning som kommittén ska anta i enlighet med den nya artikeln 11.6. Europeiska datatillsynsmannen skulle uppskatta att bli involverad i processen som ska leda till att övervakningskommitténs arbetsordning antas. Samråd med Europeiska datatillsynsmannen skulle också kunna införas i texten till förslaget som ett krav för att anta arbetsordningen. |
4. STRATEGISK PLANERING
57. |
Utöver de speciella punkter som nämnts ovan vill Europeiska datatillsynsmannen uppmana kommissionen att föreslå att Olaf tillämpar ett öppnare tillvägagångssätt när det gäller EU:s uppgiftsskyddssystem. Det skulle vara rätt tidpunkt för Olaf att utveckla en strategisk planering av efterlevnaden av uppgiftsskyddet genom att frivilligt klarlägga det praktiska tillvägagångssättet för behandlingen av dess många register som innehåller personuppgifter. Olaf skulle kunna förklara proaktivt och offentligt hur personuppgifter behandlas i dess olika aktiviteter. Europeiska datatillsynsmannen anser att en sådan global och uttrycklig strategi skulle leda till att Olafs behandling av personuppgifter blev mer öppen och utredningsprocesserna mer användarvänliga. |
58. |
Europeiska datatillsynsmannen föreslår därför att generaldirektören genom bestämmelserna i förslaget ges i uppgift att säkerställa att en omfattande översikt över Olafs alla olika åtgärder inom behandling av uppgifter genomförs och hålls aktuell, eller att detta åtminstone förklaras i ett skäl. En sådan översikt – vars resultat bör vara klara och tydliga genom till exempel en årlig rapport eller genom andra alternativ – skulle inte bara öka effektiviteten i Olafs olika åtgärder och deras växelverkan, utan också uppmuntra Olaf till att anta en mera global strategi i fråga om nödvändigheten av och proportionaliteten hos åtgärderna inom behandling av uppgifter. Det skulle också vara till hjälp för Olaf att bättre visa att byrån på vederbörligt sätt inför inbyggda säkerhetsmekanismer och principer om ansvarsskyldighet. |
5. SAMMANFATTNING
59. |
Sammanfattningsvis välkomnar Europeiska datatillsynsmannen de ändringar som har införts i texten och som medför att förslaget bättre överensstämmer med EU:s system för uppgiftsskydd. |
60. |
Europeiska datatillsynsmannen skulle emellertid också vilja belysa ett antal brister som bör åtgärdas genom ändringen av texten, och framför allt följande:
|
Utfärdat i Bryssel den 1 juni 2011.
Giovanni BUTTARELLI
Biträdande Europeisk datatillsynsman
(1) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.
(3) I januari 2011.
(4) Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), EUT C 91, 26.4.2007, s. 1.
(5) Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), P6_TA-PROV(2008) 553.
(6) Det vill säga att Olaf ska definiera och inrikta sig på sina prioriterade utredningsområden för att utnyttja sina resurser på ett effektivt sätt.
(7) Se förslaget, de nya artiklarna 7a och 8.4.
(8) Kommissionens beslut 1999/352/EG av den 28 april 1999 om inrättande av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), EGT L 136, 31.5.1999, s. 20. Se även Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.
(9) Se artikel 3 i förordning (EG) nr 1073/1999.
(10) Se artiklarna 1 och 4 i förordning (EG) nr 1073/1999.
(11) Se artikel 10 i förordning (EG) nr 1073/1999.
(12) Eurojust inrättades genom rådets beslut 2002/187/RIF (senare ändrat genom rådets beslut 2003/659/RIF och rådets beslut 2009/426/RIF av den 16 december 2008 om förstärkning av Eurojust) som ett av Europeiska unionens organ med rättskapacitet, för att kunna främja och förbättra samordningen och samarbetet mellan de behöriga rättsliga myndigheterna i medlemsstaterna. I artikel 26.4 i beslutet fastslogs i synnerhet att ”Olaf får bidra till Eurojusts arbete för att samordna utredningar och åtal i fråga om skydd för Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen, antingen på Eurojusts initiativ eller på begäran av Olaf, förutsatt att de behöriga nationella myndigheterna inte motsätter sig ett sådant deltagande”. År 2008 ingick Eurojust och Olaf ett administrativt avtal (praktisk överenskommelse om samarbetsarrangemang mellan Eurojust och byrån för bedrägeribekämpning av den 24 september 2008) som syftar till att förbättra samarbetet mellan de båda enheterna och innehåller särskilda bestämmelser om överföring av personuppgifter.
(13) Europol är Europeiska polisbyrån, som har som målsättning att förbättra effektiviteten hos behöriga myndigheter i medlemsstaterna och deras samarbete vad gäller förebyggandet av och kampen mot terrorism, olaglig narkotikahandel och andra allvarliga former av organiserad brottslighet. I artikel 22 i rådets beslut av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (2009/371/RIF) föreskrivs att ”[i] den utsträckning det är lämpligt för att utföra sina uppgifter får Europol upprätta och upprätthålla samarbetsförbindelser med […] Olaf”. I artikeln föreskrivs också att Europol innan överenskommelser eller samarbetsavtal ingås med de olika enheter i EU som Europol ska samarbeta med, ”direkt [får] erhålla och använda information, även personuppgifter, från enheterna […], i den utsträckning som det är nödvändigt för ett lagenligt utförande av Europols uppgifter och […] direkt överföra information, även personuppgifter, till sådana enheter i den utsträckning som det är nödvändigt för ett lagenligt utförande av mottagarens uppgifter”.
(14) Se artikel 22 i rådets beslut av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (2009/371/RIF), EUT L 121, 15.5.2009, s. 37.
(15) Se artikel 1.26 i rådets beslut 2009/426/RIF av den 16 december 2008 om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF.
(16) Ärende 2005-418, som finns på http://www.edps.europa.eu
(17) Ärendena 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50 och 2007-72, som finns på http://www.edps.europa.eu
(18) Ärende 2007-73, som finns på http://www.edps.europa.eu
(19) Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), EUT C 91, 26.4.2007, s. 1.
(20) ”Olaf får endast behandla personuppgifter i den mån det krävs för att fullgöra dess uppgifter i enlighet med den här förordningen. Behandlingen av personuppgifter ska ske i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001, inklusive informationsplikten gentemot den registrerade i enlighet med artiklarna 11 och 12 i den förordningen. Uppgifterna får endast överlämnas till sådana personer vid unionens eller medlemsstaternas institutioner som på grund av sin befattning behöver känna till dem, och får inte användas i andra syften än att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet. (…)”.
(21) Dom av den 3 september 2008 i de förenade målen C-402/05 P och C-415/05 P, Kadi mot Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission, punkt 283: ”[…] utgör de grundläggande rättigheterna en integrerad del av de allmänna rättsprinciper som domstolen ska säkerställa efterlevnaden av. Domstolen utgår därvid från medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner samt från den vägledning som ges i de folkrättsliga dokument angående skydd för de mänskliga rättigheterna som medlemsstaterna varit med om att utarbeta eller har tillträtt. I detta avseende är Europakonventionen av särskild betydelse.” Se även punkt 304.
(22) Dom av den 9 november 2010 i de förenade målen C-92/09 och C-93/09, Volker och Markus Schecke, punkt 44 och följande punkter.
(23) Efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft är den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna tillämplig på alla områden av Europeiska unionens verksamhet.
(24) Se även punkt 36 nedan.
(25) Se yttrande om en anmälan om förhandskontroll som tagits emot från uppgiftsskyddsombudet vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) om Olafs interna utredningar, 23 juni 2006, ärende 2005/0418, vilket finns på http://www.edps.europa.eu
(26) Se fotnot 25.
(27) Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), EUT C 91, 26.4.2007, s. 1, punkt 14 och följande punkter.
(28) I dennes yttrande 2006, se ovan fotnot 19.
(29) Artikel 4.6 – ”Intern utredning” – har följande lydelse: ”Om utredningarna visar att en ledamot eller anställd kan beröras av en intern utredning, ska den institution, det organ eller den byrå där denne är verksam informeras. I undantagsfall där utredningssekretessen inte kan säkras ska Olaf använda lämpliga alternativa informationskanaler”. Artikel 6.5 – ”Utredningsarbetet” – har följande lydelse: ”Om utredningarna visar att det kan vara lämpligt att vidta administrativa säkerhetsåtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen ska Olaf utan onödigt dröjsmål informera den berörda institutionen, det berörda organet eller den berörda byrån om den pågående utredningen. Följande uppgifter ska lämnas: a) Identitetsuppgifter för de berörda ledamöterna eller anställda och en sammanfattning av de faktiska omständigheterna, b) alla uppgifter som kan hjälpa institutionen, organet eller byrån att avgöra om det är lämpligt att vidta administrativa säkerhetsåtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen, c) eventuella rekommendationer om särskilda sekretessåtgärder i ärenden där utredningsåtgärderna måste vidtas av en nationell rättslig myndighet eller i fråga om externa utredningar som ingår i en nationell myndighets behörighet, i enlighet med de nationella bestämmelser som är tillämpliga på utredningen. […]”, min understrykning.
(30) När informationen har lämnats skulle det såsom nämnts ovan inte vara nödvändigt att upprepa samma information i de följande stegen.
(31) Mål T-259/03, Nikolaou mot kommissionen, 12 juli 2007, EUT C 247, 20.10.2007, s. 23.
(32) Artikeln avser speciellt dataskyddslagstiftning.
(33) Nikolaou, punkt 213.
(34) Nikolaou, punkt 232.
(35) Vikten av att iaktta sekretess beträffande whistleblowers identitet har redan betonats av Europeiska datatillsynsmannen i ett brev av den 30 juli 2010 i ärende 2010-0458, som finns på Europeiska datatillsynsmannens webbplats (http://www.edps.europa.eu). Se även Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förhandskontroll av den 23 juni 2006 om Olafs interna utredningar (ärende 2005-0418) och av den 4 oktober 2007 beträffande Olafs externa utredningar (ärendena 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50 och 2007-72).
(36) Se artikel 29-arbetsgruppens yttrande 1/2006 av den 1 februari 2006 om tillämpningen av EU:s dataskyddsregler på interna system för whistleblowing när det gäller räkenskaper, intern granskning av räkenskaperna, revision, bekämpning av mutor, bankväsende och finansiell brottslighet, som finns på http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/index_en.htm
(37) Se yttrandet om finansiella regler som är tillämpliga på unionens budget av den 15 april 2011, vilket finns på http://www.edps.europa.eu
(38) Praktisk överenskommelse om samarbetsarrangemang mellan Eurojust och Olaf av den 24 september, se fotnot 12 ovan.
(39) Praktisk överenskommelse mellan Eurojust och Olaf, punkt 4.1.
(40) Det administrativa avtalet av den 8 april 2004 begränsas till utbyte av strategisk information, och utbyte av personuppgifter utesluts uttryckligen. Frågan hänförs till en ytterligare överenskommelse mellan Europol och Olaf.
(41) Europolbeslutet, artikel 22.3, fotnot 14 ovan.
(42) Europolbeslutet, artikel 22.2, se fotnot 14 ovan: ”Europol ska ingå överenskommelser eller samarbetsavtal med enheter som avses i punkt 1” (nämligen Eurojust, Olaf, Frontex, Cepol, ECB och ECNN).