Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Romaniaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Romania 2011-2014
Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Rumäniens nationella reformprogram 2011
och rådets yttrande
om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2011-2014 EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR
DENNA REKOMMENDATION med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4, med beaktande av rådets förordning (EG) nr
1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga
finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt artikel 9.3, med beaktande av Europeiska kommissionens
rekommendation[2], med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs
yttrande, efter samråd med ekonomiska och finansiella
kommittén, och av följande skäl: (1)
Den 6 maj 2009 antog rådet beslut 2009/459/EG om
att ge Rumänien ett medelfristigt ekonomiskt stöd för en period av tre år
enligt artikel 143 i fördraget. I det åtföljande samförståndsavtal som
undertecknades den 23 juni 2009 och dess successiva tillägg fastställs de
villkor för den ekonomiska politiken som låg till grund för utbetalningen av
det ekonomiska stödet. Rådets beslut 2009/459/EG ändrades den 16 mars 2010
genom beslut 2010/183/EU. Till följd av att Rumänien genomfört programmet framgångsrikt
och med beaktande av att det krävs en smärre anpassning avseende det offentliga
underskottet på grund av bestående strukturella svagheter på Rumäniens produkt-
och arbetsmarknader som gör landet känsligt för internationella prischocker
antog rådet den 12 maj 2011 beslut 2011/288/EU om tillhandahållande av
förebyggande medelfristigt finansiellt EU-stöd till Rumänien enligt artikel 143
i fördraget. Samförståndsavtalet kommer att undertecknas i [juni 2011]. (2)
Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet Europeiska
kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt –
Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska
politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas
för att stimulera Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. (3)
Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om
de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik
(2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas
sysselsättningspolitik[3],
vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna
uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska
politik och sysselsättningspolitik. (4)
Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första
årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel
för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen
av integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, vilken är förankrad
i Europa 2020-strategin. (5)
Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet
prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och
strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7
mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt).
Europeiska rådet underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda
offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom
arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna
uppmanades att omvandla dessa prioriteringar till konkreta åtgärder som ska
ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. (6)
Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också
de medlemsstater som deltar i euro plus-pakten att i tid lägga fram sina
åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller
konvergensprogram och nationella reformprogram. (7)
Den 2 maj 2011 lade Rumänien fram 2011 års
uppdatering av konvergensprogrammet, omfattande perioden 2011–2014, och sitt
nationella reformprogram för 2011. Dessa program har granskats samtidigt. (8)
Mellan 2002 och 2008 präglades Rumäniens ekonomi av
stark tillväxt med real BNP-tillväxt på 6,3 % över den potentiella tillväxten.
Den ekonomiska tillväxten har huvudsakligen drivits på av inhemsk efterfrågan,
då kredit- och löneutvecklingen främjade privat konsumtion och investeringar.
Uppgången förstärktes också av det privata utländska kapitalinflödet, vilket
ledde till överhettning och obalans gentemot utlandet och i de offentliga
finanserna. Underskottet i bytesbalansen var som högst 13,6 % av BNP 2007 och
sjönk därefter endast marginellt till 11,4 % av BNP 2008. Den stora
utlandsupplåningen har drivits på av en konjunkturförstärkande finanspolitik,
med ökningar av det nominella saldot från 1,2 % av BNP 2005 till 5,7 % av
BNP 2008 till följd av återkommande budgetöverskridanden, särskilt vad gäller
löpande utgifter. Den finansiella krisen och den globala ekonomiska nedgången
gjorde investerarna mindre riskbenägna och detta har lett till en betydande
kreditåtstramning för Rumäniens del. Andelen personer på arbetsmarknaden har
inte ökat trots gynnsamma ekonomiska villkor och andelen yrkesverksamma
förändrades väldigt lite under högkonjunkturen. Sysselsättningsgraden sjönk
2010 till 63,3 % och andelen arbetslösa steg från 5,8 % 2008 till 7,3 % 2010
till följd av den ekonomiska nedgången. Arbetslösheten är särskilt hög bland
romerna. Mot bakgrund av detta och på grund av akuta finansieringsbehov begärde
Rumänien i maj 2009 finansiellt stöd från EU och det internationella samfundet. (9)
Efter det att Rumänien genomfört EU:s och IMF:s
korrigeringsprogram framgångsrikt har man, i syfte att konsolidera den positiva
utvecklingen, förhandlat ett förebyggande EU-IMF-program för 2011–2013 med de
rumänska myndigheterna. Det nya programmet innebär fortsatt finanspolitisk
konsolidering, ekonomistyrningsreformer samt att den finansiella stabilitet som
skapades genom programmet för 2009–2011 kan bevaras. Dessutom läggs stor vikt
vid de strukturreformer på produkt- och arbetsmarknaderna (på
produktmarknaderna särskilt inom energi- och transportsektorerna) som krävs för
att frigöra Rumäniens tillväxtpotential, skapa arbetstillfällen och öka
utnyttjandet av EU-medel. Rumänien är på rätt väg mot att kunna uppnå målet på
ett underskott av likvida medel på 4,4 % av BNP 2011 (mindre än 5 % av BNP
enligt ESA). Detta är också en lämplig utgångspunkt för att man ska kunna uppnå
målet på ett underskott av medel på mindre än 3 % av BNP till 2012, även om
det enligt kommissionens vårprognos 2011 kommer att krävas ytterligare
åtgärder. Myndigheterna har också vidtagit åtgärder för att se till att de strukturreformmål
som anges i det nya programmet kan uppnås och för att bevara den finansiella
stabiliteten. (10)
Med utgångspunkt från en bedömning av det
uppdaterade konvergensprogrammet enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 anser
rådet att de makroekonomiska antaganden som ligger till grund för programmets
beräkningar av de offentliga finanserna är realistiska. Syftet med
konvergensprogrammet är att korrigera det alltför stora underskottet senast
2012, dvs. senast vid utgången av den tidsfrist som anges i rådets
rekommendation av den 16 februari 2010. Programmet är inriktat på
att minska det totala underskottet till 2,6 % av BNP under 2013 och till 2,1 %
av BNP 2014. Den planerade konsolideringen är huvudsakligen utgiftsbaserad.
Enligt det strukturella saldo som räknats om av kommissionen kommer det
medelfristiga målet inte att kunna uppnås under programperioden. Det förefaller
som att konsolideringsstrategin inte är i balans då strukturförbättringarna
huvudsakligen ligger under 2011 och 2012. Inga åtgärder för förbättring av det
strukturella saldot planeras till 2013 och 2014. Den planerade underskottsminskande
strategin är lämplig vad gäller 2011 och 2012 men inte vad gäller 2013 och
2014. De största riskerna vad gäller uppnåendet av budgetmålen är risker som är
kopplade till genomförandet, utestående skulder för statligt ägda företag,
vilka utgör en allvarlig ansvarsförbindelse för budgeten, samt de reservationer
som gjorts av kommissionen (Eurostat) angående Rumäniens anmälan av ett alltför
stort underskott[4].
(11)
I det nationella reformprogrammet och i
konvergensprogrammet, vilka lades fram den 2 maj 2011, gör Rumänien ett antal
åtaganden inom ramen för euro plus-pakten[5].
De flesta åtagandena har redan fullgjorts eller kommer att fullgöras inom ramen
för programmet för det medelfristiga ekonomiska stödet och åtagandena är
tillräckliga för att de problem som identifierats inom ramen för pakten ska
kunna lösas. (12)
Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och
det nationella reformprogrammet, inklusive åtagandena inom ramen för euro
plus-pakten[6].
Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar
finanspolitik och socioekonomisk politik i Rumänien, utan även i vilken
utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av
behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att
framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. (13)
Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande
av rådets rekommendation av den 16 februari 2010 enligt artikel 126.7 i
fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat Rumäniens
uppdaterade konvergensprogram för 2011 och rådets ståndpunkt[7] återspeglas i rekommendationen
nedan. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars
2011, granskat Rumäniens nationella reformprogram. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Rumänien att
vidta följande åtgärder: Genomföra de åtgärder som fastställs i rådets
beslut 2009/459/EG ändrat genom rådets beslut 2010/183/EU, samt de åtgärder som
föreskrivs i rådets beslut 2011/288/EU och som specificeras ytterligare i
samförståndsavtalet av den 23 juni 2009 och dess efterföljande tillägg samt i
samförståndsavtalet av den [juni 2011]
och dess efterföljande tillägg. Utfärdad i Bryssel den På
rådets vägnar Ordförande [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] EUT C , , s. . [3] Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av
den 19 maj 2011. [4] Eurostats reservationer angående kvaliteten på Rumäniens
statistiska uppgifter inom ramen för EDP-förfarandet berodde på (i) osäkerhet
rörande hur vissa offentliga bolag skulle komma att påverka det offentliga
underskottet, (ii) problem med hur ESA95-kategorin obetalda/förutbetalda
inkomster och utgifter rapporterats, (iii) problem rörande vissa finansiella
transaktioner art och verkan, samt (iv) problem rörande konsolidering av
flödena inom de offentliga finanserna. [5] Närmare uppgifter om de åtaganden som gjorts inom euro
plus-pakten finns i arbetsdokumentet SEK(2011) 731. [6] Se SEK(2011) 731. [7] I enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EEG) nr
1466/97.