Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen /* KOM/2011/0814 slutlig - 2011/0392 (COD) */
MOTIVERING
1.
BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
I förordning (EG) nr 683/2008, som trädde
i kraft den 25 juli 2008, anges villkoren för offentlig styrning och
finansiering av Galileo- och Egnosprogrammen[1].
Bland annat anslås 3 405 miljoner euro till dem för perioden 1 januari 2007–31
december 2013. I enlighet med artikel 22 i förordning (EG)
nr 683/2008 antog kommissionen den 18 januari 2011 en rapport till
Europaparlamentet och rådet om halvtidsöversyn av de europeiska
satellitnavigeringsprogrammen[2].
I rapporten redovisas programmens genomförande utförligt sedan omläggningen av
deras styrning 2007. Dessutom presenteras skattningar av kostnader och framtida
risker jämte förslag för att hantera dem genom att beakta kraven för drift av
de två system som programmen gett upphov till. Sedan kommissionens rapport överlämnats den 18
januari 2011 framförde rådet i sina slutsatser av den 31 mars 2011 bland annat
sitt stöd för de europeiska satellitnavigeringssystemen enligt förordning (EG) nr 683/2008.
Vidare uppmärksammade rådet skattningarna av de totala kostnaderna och det
faktum att kommissionen inför nästa fleråriga budgetram skulle lägga fram ett
förslag om ny ledningsstruktur. Rådet uppmanade kommissionen att rationalisera
ledningen och optimera användningen av befintliga strukturer. Europaparlamentet framförde i sin resolution av
den 8 juni 2011 sitt stöd för de europeiska satellitnavigeringsprogrammen och
ansåg att de främst borde finansieras genom EU:s budget. Parlamentet framhävde
vikten av att införa strikta former för kostnadskontroll och riskhantering, och
uppmanade kommissionen att snabbt lägga fram lagförslag, i synnerhet för att
trygga stabila villkor på lång sikt för driften av systemen. I sitt meddelande av den 29 juni 2011[3], åtföljt av ett förslag till
rådsförordning av samma datum[4],
föreslår kommissionen att [7 000] miljoner euro anslås till
finansieringen av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen för nästa
fleråriga budgetram 2014–2020. Kommissionen påpekar dock att man måste
fortsätta med satsningarna på att hålla kostnaderna under kontroll och att nya
styrformer kan bli nödvändiga på längre sikt. Det bör
noteras att beloppet på [7 000] miljoner euro i 2011 års priser utgör
en övre gräns som inte får överskridas i enlighet med artikel [14 i
förslaget till] rådets förordning och motsvarar [7 897] miljoner euro
i löpande priser. Det bör påpekas att osäkerhetsfaktorer som kan
leda till fördyringar och förseningar är en naturlig del av den här sortens
komplexa program. Det innebär att ett verkningsfullt riskhanteringssystem måste
införas, och kan föranleda känsliga beslut. Exempelvis uppgår fördyringen av
utvecklingsfasen, som förvaltas av Europeiska rymdorganisationen (ESA), till
sammanlagt omkring 500 miljoner euro. På medlemsstaternas begäran har
kommissionen godtagit att stå för kostnaderna för att trygga programmens
kontinuitet. Eftersom valideringen i omloppsbana är en hörnsten i
Galileoprogrammet hade brist på medel kunnat leda till att programmet blivit
tvunget att läggas ned, med åtföljande förluster av industriellt kunnande och
delvis färdigställd utrustning. Det här förslaget till förordning uppfyller
parlamentets och rådets krav och följer huvuddragen i kommissionens meddelande
av den 29 juni 2011. Förslaget utgör grunden för de europeiska satellitnavigeringsprogrammen
under nästa fleråriga budgetram och reglerar bl.a. finansiering och styrning av
programmen. Med tanke på de omfattande ändringarna jämfört med förordning (EG) nr 683/2008
förefaller det nödvändigt att ersätta denna med en ny förordning i stället för
att ändra den gamla förordningen. Det bör framhållas att Galileo- och Egnosprogrammen
är flaggskeppsprojekt för EU. Då programmen är starka ekonomiska motorer som
kan bidra till att ta oss ur krisen är insatser för att främja dessa program
helt i linje med strategin Europa 2020 och politiken för hållbar
utveckling. Nästa generation av prestandastarka satellitnavigeringstjänster
erbjuder stora möjligheter för alla näringsgrenar med stark sysselsättningsökning
på en marknad som växt med 30 % per år de senaste åren. Kommissionen
verkar här för att odla upp en mångfald av tillämpningar så att systemens
tjänster utnyttjas på bästa sätt och den samhällsekonomiska nyttan blir så stor
som möjligt. För det ändamålet ska kommissionen genomföra sina 24 åtgärder
som redovisats i åtgärdsplanen för tillämpningar för det globala systemet för
satellitnavigering (GNSS) av den 14 juni 2010[5].
Enligt den här planen ska bl.a. FoU-projekt finansieras, de små och medelstora
företagen få bättre tillgång till finansiering och Galileo- och Egnosprogrammen
främjas i sektorer med särskilt stor betydelse för tillväxt, innovation och
sysselsättning. Det måste också betonas att de europeiska
satellitnavigerinsgprogrammen inte bara rör de medlemsstater som är mest
involverade i rymdverksamhet, utan direkt påverkar alla EU:s medlemsstater.
Allmänheten i hela EU kommer att gynnas av de olika tjänster som tillhandahålls
genom den nya infrastrukturen. Dessutom har de små och medelstora företagen i
hela Europa stor betydelse för programmen eftersom ett av EU:s mål är att
främja ett så brett och öppet deltagande som möjligt för alla företag i
upphandlingen inom programmen. Kommissionen har därför inom Europa 2020 åtagit
sig att utarbeta ”en effektiv rymdpolitik som ger de verktyg som behövs för att
hantera några av de centrala globala utmaningarna och särskilt att åstadkomma
resultat avseende Galileo” som ett led i flaggskeppsinitiativet En
integrerad industripolitik för en globaliserad tid.
2.
RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
Förslaget bygger på talrika, ingående samråd
med de berörda parterna och allmänheten. Det åtföljs av en konsekvensbedömning. De berörda parterna har rådfrågats på olika
tekniska, juridiska och operativa områden inom programmen, såsom tjänster,
kostnader för infrastruktur och drift, riskbedömningar och tänkbara upplägg för
styrningen. Därför har temaworkshopar och konferenser anordnats med användare
och särskilda arbetsgrupper med experter från ESA, Europeiska byrån för GNSS och
medlemsstaterna. Dessutom har samtal med experter från rymdsektorn och
företrädare för industrin ägt rum. Allmänheten har också fått yttra sig genom
Eurobarometerundersökningar 2007 och 2009 samt i samband med
konsekvensbedömningen av den europeiska rymdpolitiken. Vid samråden har följande framkommit: ·
Allmänheten stöder utvecklingen av ett
självständigt satellitnavigeringssystem och känner till att moderna samhällen
blir alltmer beroende av navigeringstjänster. ·
En stabil, långsiktig styrning bör införas för
effektiv förvaltning av programmen. ·
Galileosystemets tjänst för skydd av människoliv (också
kallad Safety of Life Service eller SoL) bör ändras efter hur
användarnas förväntningar förändrats. ·
Slutligen påpekar civilflyget att det måste finnas
ett långsiktigt åtagande att tillhandahålla Egnostjänster, eftersom det är en
förutsättning för att Egnos ska få någon marknadspenetration värd namnet. Konsekvensbedömningen har, med tanke på den
senaste tidens framsteg och på de problem som måste övervinnas, inriktas på
fortsatt genomförande av programmet och särskilt två problem: för det första utformningen
av de framtida tjänsterna, då anslagen för perioden 2008–2013 är otillräckliga
för att färdigställa Galileoinfrastrukturen och driva Egnos, för det andra utformningen
av styrningen och de medel som krävs för det. På den första punkten om Galileoprogrammet har
bedömningen av alternativen visat att det bästa alternativet är att behålla de
tjänster som ingick från början med undantag av SoL. Den lösningen kräver
mindre markinfrastruktur och blir därmed billigare. Vad gäller Egnos har systemet redan tagits i
drift och många användare drar redan nytta av det. I och med att SoL-tjänsten i
Egnos förklarats vara operativ har dessutom kommissionen åtagit sig gentemot
användarna att garantera tjänstens kontinuitet, då användarna gjort omfattande
investeringar. Mot den bakgrunden är det inte rimligt att avsluta Egnosprogrammet. På den andra punkten konstaterades i
konsekvensbedömningen att kommissionen som företrädare för unionen fortfarande
bör ansvara för programmen då unionen fortsätter att ensam finansiera dem,
enligt kommissionens förslag i det ovannämnda meddelandet av den 29 juni 2011. Driften
bör däremot läggas ut på ett särskilt organ. Det gör det möjligt att dels
maximera den samhällsekonomiska nyttan av systemen och sörja för bättre
överensstämmelse med unionens övriga politik, dels tydligt avgränsa de olika
involverade parternas ekonomiska och politiska ansvar. Därför, och med tanke på
rådets slutsatser av den 31 mars 2011, framstår Europeiska byrån för GNSS som
det naturliga valet, eftersom den redan har byggts upp och är verksam inom
satellitnavigering. Byrån inrättades genom Europaparlamentets och rådets
förordning (EU) nr 912/2010 av den 22 september 2010 för att sköta uppgifter
i samband med genomförandet av programmen. Det alternativet förutsätter dock
att byråns uppdrag och resurser ändras.
3.
RÄTTSLIGA ASPEKTER PÅ FÖRSLAGET
I likhet med förordning (EG) nr 683/2008 och
annan EU-lagstiftning om de europeiska satellitnavigeringsprogrammen är den
rättsliga grunden för kommissionens förslag artikel 172 i fördraget om
Europeiska unionens funktionssätt (f.d. artikel 156 i fördraget om
upprättandet av Europeiska gemenskapen). Det är formulerat som en förordning av
Europaparlamentet och rådet i likhet med förordning (EG) nr 683/2008 som
det ska ersätta, eftersom det har generell räckvidd och bör ha direkt
tillämpning i alla medlemsstater. Fastställande av program och system, beslut om
anslag till dem samt utformning av styrstruktur är de viktigaste delarna i
förslaget. För att rationalisera EU-rätten ska enligt förslaget även annan
lagstiftning om de europeiska satellitnavigeringsprogrammen ändras eller
upphävas. Förslaget följer subsidiaritets- och
proportionalitetsprinciperna. Förslagets syfte, att bygga upp och driva system
för satellitnavigering, överskrider de enskilda medlemsstaternas ekonomiska och
tekniska förmåga och kan endast uppnås på ett tillfredsställande sätt på
unionsnivå. Det går inte utöver vad som är nödvändigt för att nå målet,
eftersom budgetmedlen motsvarar de skattade kostnaderna efter ingående analyser
och eftersom den valda styrstrukturen förefaller vara den mest lämpade.
4.
BUDGETKONSEKVENSER
Som sägs i avsnitt 2 kommer unionen att
fortsätta att ensam finansiera Galileo- och Egnosprogrammen. Dess anslag till
programmen för perioden 2014–2020 får inte överskrida [7 897]
miljoner euro i löpande priser enligt artikel [14 i förslaget till] rådsförordning som omnämns i avsnitt 1. Det omfattar tre huvudsakliga verksamheter, nämligen färdigställande
av Galileoprogrammets installationsfas, Galileoprogrammets driftsfas samt
driften av Egnossystemet. I Egnossystemet ingår löpande förbättringar av
systemets tjänster som svar på nya behov hos användarna. Programmens kostnader har skattats genom
ingående analyser. De bygger också på samtal med experter från bl.a.
medlemsstaterna, Europeiska rymdorganisationen och Europeiska byrån för GNSS. De
olika berörda parterna, bl.a. inom rymdindustrin, har också rådfrågats. Att det kunnande som byggts upp hålls kvar
inom kommissionen är mycket viktigt för kontinuiteten i programmen. Därför
kommer kommissionen att behålla de tillfälligt anställda som för närvarande är
i tjänst med kontraktstider som beror på programmens olika faser, och överföra
personalen till Europeiska byrån för GNSS.
5.
ÖVRIGT
Det måste framhållas att denna förordning
handlar om styrning och finansiering av programmen för perioden 2014–2020. Enligt
förslaget till styrning får väsentliga uppgifter som rör driften av systemen
läggas ut på Europeiska byrån för GNSS, som är ett unionsorgan i den mening som
avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den
25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.
Kommissionen ämnar för detta ändamål teckna ett eller flera delegeringsavtal
med byrån. Enligt kommissionens mening är
delegeringsavtal med allmänna villkor för byråns förvaltning av tilldelade
medel, inbegripet åtgärder för uppföljning och kostnadskontroll, det
lämpligaste sättet att garantera att kommissionen, Europaparlamentet och rådet
kan utöva sina kontrollbefogenheter fullständigt. För att Europaparlamentet och rådet ska kunna
ha en helhetsbild över de villkor på vilka Europeiska byrån för GNSS ska utföra
sina uppgifter den anförtros i den nya styrstrukturen, särskilt i
resurshänseende, kommer kommissionen under 2012 att lägga fram ett förslag till
ändring av förordning (EU) nr 912/2010 och den därtill hörande
finansieringsöversikten. Observera att det i programmens anslag på [7 897] miljoner euro i löpande priser
redan tagits hänsyn till kostnaderna för drift av systemen, inklusive
driftskostnader för organ som getts i uppdrag att sköta driften av systemen.
Att byrån utför nya uppgifter innebär alltså inte att några nya medel behöver
ställas till förfogande. Kommissionen kommer att granska om förordning
(EU) nr 912/2010 är förenlig med den nya styrningen när det gäller
säkerhetsackreditering av system. Rådets gemensamma åtgärd 2004/552/GUSP av den
12 juli 2004 om de aspekter av driften av det europeiska systemet för
satellitbaserad radionavigation som kan påverka säkerheten i Europeiska unionen[6] bör också uppdateras. Regelförenkling är grundläggande för den nya
modell som kommissionen föreslår för unionens budgetutgifter. Förslaget
omfattar i sin nuvarande lydelse bl.a. följande förenklingar: –
Indikatorer anpassas till målen för strategin
Europa 2020. –
Verksamhet i samband med driften av systemen,
särskilt förvaltning av avtal, delegeras till Europeiska byrån för GNSS. 2011/0392 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om uppbyggnad och drift av de europeiska
satellitnavigeringssystemen EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET HAR
ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artikel 172, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag, efter översändande av utkastet till
lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och
sociala kommitténs yttrande[7], med beaktande av Regionkommitténs yttrande[8], i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet,
och av följande skäl: (1)
Den europeiska politiken för satellitnavigering
syftar till att ge unionen två satellitnavigeringssystem, Egnossystemet och
systemet med ursprung i Galileoprogrammet (nedan kallade systemen).
Dessa system upprättas genom Galileoprogrammet och Egnosprogrammet (nedan
kallade programmen). Varje infrastruktur omfattar satelliter och ett nät
av markstationer. (2)
Syftet med Galileoprogrammet är att upprätta och
driva den första globala infrastrukturen för satellitnavigering och
satellitpositionering särskilt utformad för civila ändamål. Det system som
upprättas genom Galileoprogrammet är helt oberoende av alla andra befintliga
eller kommande system. (3)
Syftet med Egnosprogrammet är att förbättra
kvaliteten på signalerna från befintliga globala satellitnavigeringssystem
(nedan kallade GNSS). (4)
Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska
och sociala kommittén har hela tiden fullt ut ställt sig bakom programmen. (5)
Då programmen befinner sig i ett långt framskridet
utvecklingsskede och står i begrepp att tas i drift, måste de få en särskild
rättslig grund som bland annat svarar mot deras behov av styrning och uppfyller
kraven på sund ekonomisk förvaltning. (6)
De system som skapats inom de europeiska
satellitnavigeringsprogrammen är infrastruktur som installeras i
transeuropeiska nät vars användning sträcker sig långt utöver medlemsstaternas
nationella gränser. Dessutom bidrar systemens tjänster till de transeuropeiska
nätens utveckling inom bland annat transportinfrastruktur, teleinfrastruktur
och energiinfrastruktur. (7)
Galileo- och Egnosprogrammen är industripolitiska
verktyg och ingår i strategin Europa 2020, vilket framhålls i
kommissionens meddelande En integrerad industripolitik för en globaliserad
tid – Med konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum[9] av den 17 november 2010. De ingår
också i kommissionens meddelande En rymdstrategi för Europeiska unionen i
allmänhetens tjänst[10]
av den 4 april 2011. Programmen innebär många fördelar för unionens ekonomi och
allmänhet, med en total nytta på uppskattningsvis omkring 130 miljarder
euro under perioden 2014–2034. (8)
Med tanke på den tilltagande användningen av
satellitnavigering på många områden kan avbrott i tjänsterna medföra skada som blir
omfattande i dagens samhälle. Dessutom utgör satellitnavigeringssystem på grund
av sin strategiska betydelse infrastruktur som är särskilt känslig för missbruk.
De övervägandena kan påverka unionens och medlemsstaternas säkerhet. Säkerhetskraven
bör därför beaktas vid konstruktionen, installationen och driften av den
infrastruktur som har sitt ursprung i Galileo- och Egnosprogrammen. (9)
Galileoprogrammet omfattar en utformningsfas som är
avslutad, en utvecklings- och valideringsfas som torde avslutas under 2013, en installationsfas som inleddes 2008 och
torde avslutas 2020 samt en driftsfas som torde inledas successivt 2014/2015 och
leda till ett fullständigt operativt system 2020. (10)
Egnosprogrammet befinner sig i sin driftsfas sedan
den öppna tjänsten förklarades operativ i oktober 2009 och tjänsten för skydd
av människoliv förklarades operativ i mars 2011. (11)
För att tjänsterna ska utnyttjas på bästa sätt bör
system, nät och tjänster med ursprung i Galileo- och Egnosprogrammen ha
samverkansförmåga och driftskompatibilitet sinsemellan och i möjligaste mån
även med andra system för satellitnavigering och med traditionella
navigationshjälpmedel. (12)
Eftersom programmen i princip är fullständigt
finansierade genom unionens budget bör det föreskrivas att unionen är ägare
till all egendom och innehavare av alla immateriella tillgångar som skapas
eller utvecklas inom programmen. För att de grundläggande rättigheterna ska
respekteras bör nödvändiga överenskommelser träffas med befintliga ägare och
rättshavare, särskilt för väsentliga delar av infrastrukturen och dess säkerhet.
För att underlätta spridningen av satellitnavigering på marknaderna bör det särskilt
säkerställas att tredje man på bästa sätt kan utnyttja immateriella tillgångar
som utvecklas inom programmen och innehas av unionen, särskilt i
samhällsekonomiskt hänseende. (13)
Galileoprogrammets installations- och driftsfaser
och Egnosprogrammets driftsfas bör i princip finansieras helt av unionen. I
enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002
av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas
allmänna budget[11] bör dock medlemsstaterna ha möjlighet att enligt lämpliga avtal
tillföra kompletterande medel eller bidrag in natura till programmen för att
finansiera ytterligare delar i programmen som de vill ha genomförda, exempelvis systemarkitektur eller vissa kompletterande säkerhetsbehov.
Tredjeländer och internationella organisationer bör också kunna bidra till programmen. (14)
För att garantera programmens kontinuitet måste en
lämplig finansiell ram införas så att unionen kan fortsätta att finansiera dem.
Dessutom bör det erforderliga beloppet anges för perioden 1 januari 2014–31 december
2020 för finansiering av färdigställandet av Galileos installationsfas samt av
drift av systemen. (15)
Europaparlamentet och rådet har på ett förslag av
kommissionen som antogs den 29 juni 2011 beslutat att anslå högst [7897] miljoner
euro i löpande priser för finansiering av verksamhet i samband med programmen
under perioden 1 januari 2014–31 december 2020. Det bör påpekas att
verksamheten även omfattar skydd av systemen och driften av dem, inbegripet vid
uppskutning av satelliter. Därför ingår bidrag till de kostnader som krävs för
att få ta del av tjänster som kan garantera detta skydd, bland annat systemet för
rymdlägesbild (Space Situational Awareness eller SSA) som
verksamhet som kan få anslag från programmens budget i den
mån detta är möjligt med en strikt kostnadskontroll och under hänsynstagande
till det ovannämnda totalbeloppet enligt artikel [x] i rådets förordning XYZ om
den fleråriga budgetramen för 2014–2020. I denna förordning fastställs det en
finansieringsram för det fortsatta genomförandet av programmen vilken utgör den
särskilda referensen i enlighet med punkt [17] i det interinstitutionella
avtalet av den xx.yy.201z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om
budgetsamarbete och sund ekonomisk förvaltning samt i enlighet med artikel 14
[i förslaget till rådets förordning av den 29 juni 2011] om den fleråriga
budgetramen för 2014–2020[[12]]. (16)
Det bör anges vilka verksamheter som får
finansieras med de medel ur unionens budget som anslås till programmen för
perioden 2014–2020 enligt den här förordningen. Medlen bör anslås i första hand
till verksamheter som rör Galileoprogrammets installationsfas, inbegripet
förvaltning och uppföljning av denna fas, samt verksamheter som rör drift av
systemet med ursprung i Galileoprogrammet, inklusive förberedelser inför denna
fas, och drift av Egnossystemet. Medlen kan även anslås till finansiering av
viss annan verksamhet som krävs för förvaltning och uppfyllelse av programmens
mål. (17)
Det bör framhållas att systemens skattade
investerings- och driftskostnader för perioden 2014–2020 inte omfattar
oförutsedda ekonomiska skyldigheter som unionen kan behöva svara för, särskilt
rörande utomobligatoriskt ansvar på grund av systemens offentliga karaktär i
händelse av force majeure eller katastrofalt
driftsbortfall. Dessa skyldigheter kommer att granskas
särskilt av kommissionen. (18)
Det bör också påpekas att de budgetmedel som nämns
i denna förordning inte täcker verksamhet som finansieras genom programmet
Horisont 2020, ramprogrammet för forskning och innovation, t.ex.
utveckling av tillämpningar med anknytning till systemet. Den verksamheten
kommer att göra det möjligt att optimera utnyttjandet av programmens tjänster,
trygga en god avkastning på unionens investeringar både ekonomiskt och i form
av samhällsnytta samt öka kunnandet om satellitnavigeringstekniken hos
företagen i unionen. (19)
Systemens intäkter måste för övrigt tillfalla unionen,
för att kompensera för de gjorda investeringarna. Former för inkomstdelning kan
även anges i alla avtal som ingås med privata företag. (20)
För att undvika de fördyringar och förseningar som
programmen drabbats av på senare år måste man öka satsningarna på att
kontrollera risker som kan medföra merkostnader, vilket rådet begärde i sina
slutsatser av den 31 mars 2011 och parlamentet begärde i sin resolution av den 8
juni 2011, och vilket kommissionen anförde i sitt meddelande till
Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och
Regionkommittén En budget för Europa 2020 av den 29
juni 2011[13]. (21)
En god förvaltning av Galileo- och Egnosprogrammen förutsätter
dels en tydlig uppdelning mellan ansvarsområdena för kommissionen, Europeiska byrån
för GNSS och Europeiska rymdorganisationen, dels att styrningen successivt
anpassas till behoven på grund av driften av systemen. (22)
Kommissionen bör i sin egenskap av företrädare för
unionen, som i princip ensam finansierar programmen och äger systemen, svara
för genomförandet av programmen och den politiska övervakningen av dem. Kommissionen
bör därför förvalta de medel som anslagits till programmen enligt denna
förordning, övervaka genomförandet av all verksamhet inom programmen och sörja
för en tydlig ansvarsfördelning i förhållande till bl.a. Europeiska byrån för
GNSS och Europeiska rymdorganisationen. Därför bör kommissionen förutom de
uppgifter som rör dessa allmänna ansvarsområden och andra uppgifter som följer
av denna förordning även anförtros vissa särskilda ansvarsområden som anges på
ett icke uttömmande sätt. Kommissionen bör kunna delegera vissa uppgifter genom
delegeringsavtal enligt förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, särskilt
artikel 54 i den förordningen, för att optimera resursanvändningen och på bästa
sätt utnyttja de involverade parternas kompetens. (23)
Europeiska byrån för GNSS inrättades genom Europaparlamentets
och rådets förordning (EU) nr 912/2010 av den 22 september 2010 om inrättande
av Europeiska byrån för GNSS och om upphävande av rådets förordning (EG) nr
1321/2004 om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska
programmen för satellitbaserad radionavigering och om ändring av
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008[14] för att uppfylla Galileo- och Egnosprogrammens
mål och utföra vissa uppgifter inom ramen för programmen. Byrån är ett
unionsorgan som i egenskap av ett sådant organ som avses i artikel 185 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 måste iaktta de
skyldigheter som gäller för unionens organ. Byrån bör ges vissa uppgifter med
anknytning till programmens säkerhet, till den offentliga reglerade tjänsten om
den utses till myndighet för det samt till marknadsföring av systemen. Byrån
bör även utföra sådana uppgifter som kommissionen kan anförtro den enligt
delegeringsavtal om olika särskilda uppgifter i samband med programmen,
inbegripet uppgifter knutna till drift av systemen och främjande på marknaden
av satellitnavigeringstillämpningar och tjänster. För att kommissionen i
egenskap av unionens företrädare ska kunna utöva sina kontrollbefogenheter utan
inskränkningar, bör delegeringsavtalen särskilt omfatta allmänna villkor för
förvaltning av de medel som anförtros Europeiska byrån för
GNSS. (24)
Unionen bör ingå ett flerårigt delegeringsavtal med
Europeiska rymdorganisationen om tekniska aspekter och
programplanering. För att kommissionen i egenskap av unionens företrädare ska
kunna utöva sina kontrollbefogenheter utan inskränkningar bör
delegeringsavtalet särskilt omfatta allmänna villkor för förvaltning av de
medel som anförtros Europeiska rymdorganisationen. Då det
rör sig om verksamhet som enbart finansieras av unionen bör villkoren innebära
en grad av kontroll som är jämförbar med den som skulle krävas om Europeiska
rymdorganisationen var ett unionsorgan. (25)
Ansvaret för programmen omfattar bland annat
ansvaret för programmens säkerhet, systemens säkerhet och driftens säkerhet. Utom
i de fall där tillämpning bör ske av den gemensamma åtgärden 2004/552/GUSP av
den 12 juli 2004 om de aspekter av driften av det europeiska systemet för
satellitbaserad radionavigation som kan påverka säkerheten i Europeiska unionen[15], som vid behov kan komma att
ändras på grund av Lissabonfördragets ikraftträdande, programmens utveckling
eller ändringar av styrningen av dem, vilar ansvaret för säkerheten på
kommissionen, även om vissa säkerhetsuppgifter anförtros Europeiska byrån för
GNSS. Det åvilar i synnerhet kommissionen att införa lämpliga former för
adekvat samordning mellan de olika säkerhetsansvariga aktörerna. (26)
Eftersom den europeiska avdelningen för yttre
åtgärder besitter särskilda fackkunskaper och regelbundet har kontakt med
förvaltningen i tredjeländer och internationella organisationer, förefaller den
väl lämpad att bistå kommissionen i genomförandet av vissa uppgifter med
anknytning till systemens och programmens säkerhet i fråga om yttre
förbindelser på de villkor som anges i rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli
2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och
arbeta[16],
särskilt artikel 2.2 i det beslutet. (27)
För att anslå unionsmedel till programmen, vars
belopp utgör ett tak som kommissionen inte får överskrida, är det nödvändigt
att ändamålsenliga förfaranden för offentlig upphandling tillämpas, och
särskilt att avtal förhandlas fram på ett sätt som garanterar att resurser
används på bästa sätt, att avtalen fullgörs på ett tillfredsställande sätt, att
programmen förlöper i god ordning, att riskerna hanteras väl och att tidplanen
hålls. Den upphandlande myndigheten bör anstränga sig att uppfylla dessa krav. (28)
Eftersom programmen i princip kommer att
finansieras helt av unionen, bör offentlig upphandling inom ramen för
programmen överensstämma med unionens regler för offentlig upphandling och
framför allt inriktas på att optimera resursanvändningen, kontrollera
kostnaderna och minska riskerna, öka effektiviteten och begränsa beroendet av
enskilda leverantörer. En öppen, sund konkurrens bör råda längs hela
leveranskedjan, som öppnar möjligheter för ett balanserat
deltagande av olika branscher på alla nivåer, särskilt nykomlingar och små och
medelstora företag. Allt missbruk av dominerande ställning och allt långvarigt
beroende av enskilda leverantörer bör undvikas. För att
minska riskerna med programmen, undvika beroende av enskilda leverantörer och
garantera en bättre kontroll av programmen, kostnaderna och tidplanen som
helhet, är det viktigt att vid behov vända sig till flera
leverantörer. Företagen i unionen bör ha möjlighet att anlita leverantörer
etablerade utanför unionen för vissa komponenter och tjänster när det kan visas
att fördelarna är väsentliga i fråga om kvalitet och kostnader, dock med hänsyn
tagen till programmens strategiska karaktär och unionens krav på säkerhet och
exportkontroll. De investeringar som gjorts, de lärdomar som dragits och den
industriella kompetens som utvecklats under programmens utformnings-, utvecklings-
och valideringsfaser bör tas till vara, samtidigt som man ser till att reglerna
om konkurrensutsatt upphandling inte åsidosätts. (29)
Satellitnavigering är en ny, komplex och
föränderlig teknik. Därav följer osäkerhet och risker för den offentliga
upphandling som bedrivs inom ramen för programmen, särskilt som upphandlingen
kan röra utrustning eller tjänster på lång sikt. Därför bör det införas
särskilda åtgärder för offentlig upphandling utöver dem som är tillämpliga
enligt förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. Den upphandlande myndigheten
bör således kunna återställa skäliga konkurrensvillkor när ett eller flera
företag före en upphandling förfogar över privilegierad information om
verksamhet med anknytning till upphandlingen. Den upphandlande myndigheten bör
även kunna genomföra upphandling med villkorade flerfasavtal, på vissa villkor
införa ett tilläggsavtal medan avtalet fortfarande löper eller införa en viss
minsta grad av underentreprenad. På grund av den tekniska osäkerhet som
kännetecknar programmen kan det slutligen hända att priset för en upphandling
inte alltid kan fastställas exakt och att det därför blir önskvärt att ingå
avtal i särskild form där inga fasta, slutgiltiga priser anges samtidigt som de
förenas med villkor om skydd av unionens ekonomiska intressen. (30)
Det bör bekräftas att medlemsstaterna i enlighet
med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen bör avstå från varje
åtgärd som kan äventyra genomförandet av programmen, särskilt vad gäller
immaterialrätt och avbrottsfri drift av infrastrukturen. Det bör även anges att
de berörda medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att systemens
markstationer ska utses till kritisk europeisk infrastruktur. (31)
På grund av systemens världsomspännande karaktär
måste unionen kunna ingå avtal med tredjeländer och internationella
organisationer inom ramen för programmen, i enlighet med artikel 218 i
fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, bland annat för att kunna sörja
för ett smidigt genomförande av programmen, optimera tjänsterna till
allmänheten i unionen och tillfredsställa tredjeländernas och de
internationella organisationernas behov. Det är även lämpligt att vid behov
anpassa befintliga avtal till programmens utveckling. I detta sammanhang bör
därför kommissionen kunna ta hjälp av den europeiska avdelningen för yttre
åtgärder, Europeiska rymdorganisationen och Europeiska byrån för GNSS inom
ramen för de uppgifter de anförtrotts enligt denna förordning. (32)
Det bör bekräftas att kommissionen för fullgörandet
av vissa icke-föreskrivande uppgifter vid behov och i nödvändig utsträckning
får anlita tekniskt bistånd från vissa utomstående. Andra aktörer som medverkar
i den offentliga styrningen av programmen får också anlita samma tekniska bistånd
för fullgörandet av de uppgifter som de anförtros genom denna förordning. (33)
Personuppgifter och personlig integritet bör
skyddas inom ramen för programmen. (34)
Under hela utgiftscykeln bör Europeiska unionens
ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder som ska göra
det möjligt att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana
medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att
fastställa påföljder vid behov. (35)
Europaparlamentet och rådet bör regelbundet
underrättas om genomförandet av programmen. Dessutom bör Europaparlamentet,
rådet och kommissionen sammanträda i den interinstitutionella panelen för
Galileo i enlighet med det gemensamma uttalandet av den 9 juli 2008 om den
interinstitutionella panelen för Galileo. (36)
Kommissionen bör genomföra utvärderingar för att
bedöma verkan och effektiviteten i de åtgärder som vidtas för att nå
programmens mål. (37)
För att dels trygga systemens samverkansförmåga och
driftskompatibilitet med andra satellitnavigeringssystem och konventionella
navigationshjälpmedel, dels trygga systemsäkerhet och driftsäkerhet, bör
kommissionen få delegerade befogenheter att anta akter i enlighet med
artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på dessa två
befogenhetsområden. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga
samråd under sina förberedelser, bland annat med experter. Kommissionen bör när
den förbereder och utformar delegerade akter se till att relevanta handlingar
överlämnas samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och
rådet. (38)
För att sörja för enhetliga villkor för
genomförandet av denna förordning bör kommissionen ges genomförandebefogenheter.
Befogenheterna bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets
förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av
allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens
utövande av sina genomförandebefogenheter[17]. (39)
En god offentlig förvaltning förutsätter en
enhetlig styrning av programmen, snabbare beslutsfattande och lika tillgång
till information, varför företrädare för Europeiska byrån för GNSS och
Europeiska rymdorganisationen bör kunna delta i överläggningarna inom kommittén
för de europeiska GNSS-programmen som inrättats enligt artikel 19 i Europaparlamentets
och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om det fortsatta
genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och
Galileo)[18].
Av samma anledning bör företrädare för tredjeländer och internationella
organisationer som ingått ett internationellt avtal med unionen kunna delta som
observatörer i arbetet inom kommittén för de europeiska GNSS-programmen. Dessa
företrädare för Europeiska byrån för GNSS, Europeiska rymdorganisationen,
tredjeländer och internationella organisationer bör inte ha rösträtt i
kommittén. (40)
Eftersom målen för denna förordning, nämligen att
bygga upp och driva de europeiska satellitnavigeringssystemen, inte i
tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eftersom målet
överskrider varje enskild medlemsstats ekonomiska och tekniska kapacitet, och
programmen bättre kan genomföras på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i
enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Euroepiska
unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna
förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (41)
Det gemensamma företaget Galileo som bildades genom
rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det
gemensamma företaget Galileo[19]
lade ned sin verksamhet den 31 december 2006, och förfarandet för upplösning av
företaget är nu avslutat. Därför bör förordning (EG) nr 876/2002 upphävas. (42)
Med tanke på behovet av att utvärdera programmen
och på de omfattande ändringar som görs samt för tydlighetens och
rättssäkerhetens skull bör förordning (EG) nr 683/2008 upphävas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I ALLMÄNNA
BESTÄMMELSER Artikel 1 Europeiska
system och program för satellitnavigering 1. Galileo- och Egnosprogrammen
omfattar alla åtgärder som krävs för utformning, utveckling, validering,
uppbyggnad, drift, förnyelse och förbättring av de två europeiska
satellitnavigeringssystemen, nämligen Egnossystemet och det system som upprättas
enligt Galileoprogrammet, samt för tryggande av deras säkerhet. 2. Det system som upprättas
enligt Galileoprogrammet är en autonom infrastruktur för globala
satellitnavigeringssystem (GNSS) vilken omfattar en konstellation av satelliter
och ett globalt nätverk av markstationer. 3. Egnossystemet är en
infrastruktur för övervakning och korrigering av signaler som sänds ut av
befintliga globala satellitnavigeringssystem. Systemet består av markstationer
och flera transpondrar installerade i geostationära satelliter. 4. Galileoprogrammets särskilda
mål är att se till att de signaler som sänds ut av det system som upprättats
enligt programmet kan användas för följande fem funktioner: a) En öppen tjänst (Open Service
eller OS) som är kostnadsfri för användarna och som tillhandahåller
positions- och tidsbestämningsuppgifter avsedda för
satellitnavigeringstillämpningar med stor volym. b) En tjänst för skydd av människoliv (Safety
of Life Service eller SoL), som riktar sig till användare för vilka
säkerhet är avgörande, och som också uppfyller kraven inom vissa sektorer på
kontinuitet, tillgänglighet och noggrannhet och omfattar en integritetsfunktion
som varnar användaren vid systemfel. c) En kommersiell tjänst (Commercial
Service eller CS) som gör det möjligt att utveckla yrkesmässiga
eller kommersiella tillämpningar tack vare bättre prestanda och data med ett
större mervärde än de som ingår i öppna tjänsten. d) En offentlig reglerad tjänst (Public
Regulated Service eller PRS) som helt reserveras för användare med
myndighetstillstånd, för känsliga tillämpningar med stort behov av
tjänstekontinuitet och som använder störningsokänsliga, krypterade signaler. e) Deltagande i Cospas-Sarsat-systemets sök-
och räddningstjänst (Search and Rescue Support Service eller SAR),
vilket innebär att nödsignaler från radiosändare kan fångas upp och meddelanden
sändas till dessa sändare. 5. Egnosprogrammets särskilda
mål är att se till att de signaler som sänds ut av Egnossystemet kan utnyttjas
för följande tre funktioner: a) En öppen tjänst (OS) som är
kostnadsfri för användarna och som tillhandahåller positions- och
tidsbestämningsuppgifter avsedda för satellitnavigeringstilllämpningar med stor
volym inom det område som täcks av systemet. b) En tjänst för spridning av kommersiella
data (Egnos Data Access Service eller EDAS) som gör det möjligt
att utveckla yrkesmässiga eller kommersiella tillämpningar tack vare bättre
prestanda och data med större mervärde jämfört med data som ingår i den öppna
tjänsten. c) En tjänst för skydd av människoliv (Safety
of Life Service eller SoL), som riktar sig till användare för vilka
säkerheten är avgörande, och som också uppfyller kraven inom vissa sektorer på
kontinuitet, tillgänglighet och noggrannhet och omfattar en integritetsfunktion
som möjliggör varning till användaren vid störningar i systemet inom
täckningsområdet. Egnosprogrammet har också som särskilt mål att
utvidga tjänsternas geografiska täckning till hela unionens territorium, och, i
den mål teknikens begränsningar tillåter med stöd av internationella avtal,
till andra regioner i världen, särskilt till de tredjeländer dit det gemensamma
europeiska luftrummet sträcker sig. Artikel
2 Syfte I denna
förordning fastställs bestämmelserna för uppbyggnad och drift av systemen
enligt de europeiska satellitnavigeringsprogrammen, särskilt när det gäller
styrning och unionens ekonomiska stöd. Artikel
3 Galileoprogrammets faser Galileoprogrammet omfattar följande faser: a) En utformningsfas under vilken
systemarkitekturen utarbetades och dess ingående komponenter fastställdes,
vilken avslutades 2001. b) En utvecklings- och valideringsfas,
som omfattar tillverkning och uppsändning av de första satelliterna,
installation av de första markbundna delarna av infrastrukturen och allt arbete
och alla åtgärder som krävs för systemets validering i omloppsbana, med målet att
denna fas ska avslutas 2013. c) En installationsfas, som omfattar
installation och skydd av all rymd- och markinfrastruktur och därmed förbunden
verksamhet samt förberedelserna av driftsfasen, med målet att denna fas, som
inleddes 2008, ska avslutas 2020. d) En driftsfas, som omfattar
förvaltningen av infrastrukturen samt underhåll, löpande förbättring, förnyelse
och skydd av systemet, liksom certifiering och standardiseringsverksamhet med anknytning
till programmet, leverans och marknadsföring av tjänsterna och all annan
verksamhet som krävs för utvecklingen av systemet och ett framgångsrikt
genomförande av programmet, med målet att denna fas ska inledas successivt 2014
och 2015 då de första tjänsterna tillhandahålls. Artikel
4 Egnossystemets drift Egnossystemets
drift ska huvudsakligen bestå av förvaltning av dess infrastruktur samt
underhåll, löpande förbättring, förnyelse och skydd av systemet samt ackreditering,
certifiering och standardisering med anknytning till programmet, vilket ska
visa tillförlitligheten hos systemet och dess drift, vartill kommer leverans
och marknadsföring av tjänsterna. Artikel
5 Samverkansförmåga och driftskompatibilitet mellan
systemen 1, Systemen, näten och tjänsterna
med ursprung i Galileo- och Egnosprogrammen ska ha samverkansförmåga och
driftskompatibilitet sinsemellan. 2. Systemen, näten och
tjänsterna med ursprung i Galileo- och Egnosprogrammen ska i möjligaste mån ha samverkansförmåga
och driftskompatibilitet med andra satellitnavigeringssystem och konventionella
navigationshjälpmedel. 3. Kommissionen ska genom
delegerade akter i enlighet med artikel 34 fastställa krav och standarder
för att garantera den samverkansförmåga och driftskompatibilitet som avses i
punkt 2. Artikel
6 Rättigheter Unionen ska vara ägare till samtliga
materiella tillgångar och innehavare till samtliga immateriella rättigheter som
skapas eller utvecklas inom ramen för programmen, och för detta ändamål ska
avtal med tredje part i förekommande fall ingås när det gäller befintliga
rättigheter. Kommissionen ska särskilt se till att unionens
immateriella rättigheter förvaltas på bästa sätt. KAPITEL II BUDGETBIDRAG
OCH BUDGETMEKANISMER Artikel 7 Berörd
verksamhet 1. De anslag från unionens budget
som genom denna förordning ska anslås för programmen för perioden 2014–2020 syftar
till finansieringen av a) verksamhet kopplad till
Galileoprogrammets installationsfas, inklusive förvaltning och övervakning av
denna fas, b) verksamhet kopplad till driften av det
system som upprättats enligt Galileoprogrammet, inklusive åtgärder som föregår
eller förbereder driftsfasen, c) verksamhet kopplad till driften av Egnossystemet. 2. Dessa anslag från unionens
budget till programmen får även tas i anspråk för kommissionens utgifter för
förberedelser, uppföljning, kontroll, revision och utvärdering som krävs för
programmens förvaltning och måluppfyllelse, särskilt följande utgifter: a) Undersökningar och expertmöten. b) Information och kommunikation, inbegripet
institutionell kommunikation om unionens politiska prioriteringar i de fall
dessa har en direkt anknytning till målen för denna förordning. c) Nät för informationsteknik (IT) i syfte
att behandla eller överföra uppgifter. d) Allt annat tekniskt eller administrativt
stöd som kommissionen ges för programmens förvaltning. 3. För att göra det möjligt att
tydligt identifiera kostnaderna för programmen och deras olika faser ska
kommissionen i enlighet med principen om öppen förvaltning årligen informera den
kommitté som avses i artikel 35.1 om fördelningen av unionsmedel till alla
de verksamheter som anges i punkterna 1 och 2. Artikel
8 Finansiering av Galileoprogrammet 1. Installations- och driftsfaserna
ska finansieras av unionen i enlighet med artikel 10.1, utan att det
påverkar tillämpningen av punkterna 2 och 3 i denna artikel. 2. Medlemsstaterna får
tillskjuta kompletterande medel till Galileoprogrammet. Inkomster från dessa
tillskott ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med
artikel 18.2 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. I enlighet med
principen om öppen förvaltning ska kommissionen underrätta den kommitté som
avses i artikel 35.1 i denna förordning om alla konsekvenser som
tillämpningen av denna punkt kan få för Galileoprogrammet. 3. Även tredjeländer och
internationella organisationer får tillskjuta kompletterande medel till Galileoprogrammet.
Villkor och former för deras deltagande ska fastställas i sådana avtal som
avses i artikel 28. Artikel
9 Finansiering av Egnossystemets drift 1. Egnossystemets drift ska
finansieras av unionen i enlighet med artikel 10.1, utan att det påverkar
eventuella bidrag från andra källor, särskilt de som avses i punkterna 2 och
3 i denna artikel. 2. Medlemsstaterna får
tillskjuta kompletterande medel till Egnosprogrammet. Inkomster från dessa
tillskott ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med
artikel 18.2 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. I enlighet med
principen om öppen förvaltning ska kommissionen underrätta den kommitté som
avses i artikel 35.1 i denna förordning om alla konsekvenser som
tillämpningen av denna punkt kan få för Egnosprogrammet. 3. Även tredjeländer och
internationella organisationer får tillskjuta kompletterande medel till Egnosprogrammet.
Villkor och former för deras deltagande ska fastställas i sådana avtal som
avses i artikel 28. Artikel 10 Medel 1. Det största belopp som anslås
av unionen till genomförandet av sådan verksamhet som anges i artikel 7.1 och
7.2 ska vara [7 897] miljoner euro i löpande priser för perioden 1 januari
2014–31 december 2020. 2. Budgetmedlen ska genomföras i
enlighet med bestämmelserna i denna förordning och i förordning (EG, Euratom)
nr 1605/2002. 3. Budgetåtaganden för
programmen ska verkställas genom årliga delbetalningar. Artikel 11 Inkomster
från programmen 1. Inkomsterna från driften av
systemen ska samlas in av unionen, betalas till unionens budget och fördelas på
programmen. Om inkomsterna visar sig vara större än vad som krävs för finansiering
av programmens driftsfaser ska eventuella anpassningar av fördelningsprincipen
vara föremål för budgetmyndighetens godkännande på grundval av ett förslag från
kommissionen. 2. En mekanism för
inkomstdelning kan komma att ingå i eventuella avtal som ingås med företag inom
den privata sektorn. 3. Ränta från förfinansiering
som utbetalas till ett organ med ansvar för genomförande av budgeten i indirekt
form ska anslås till verksamheter som regleras i delegeringsavtalet eller avtalet
mellan kommissionen och det aktuella organet. I enlighet med principen om sund
ekonomisk förvaltning ska organ med ansvar för genomförande av budgeten i
indirekt form föra räkenskaper som gör det möjligt att särskilja medel och
motsvarande ränta. KAPITEL III OFFENTLIG
STYRNING AV PROGRAMMEN Artikel 12 Allmänna
villkor för styrningen av programmen Den offentliga styrningen av programmen ska
bygga på principen om tydlig ansvarsfördelning mellan de involverade parterna,
särskilt kommissionen, Europeiska byrån för GNSS och Europeiska
rymdorganisationen. Artikel 13 Kommissionens
uppgifter 1. Kommissionen ansvarar för
programmens genomförande. Kommissionen ska förvalta de medel som den tilldelats
enligt denna förordning och övervaka genomförandet av all verksamhet inom
programmen. 2. Kommissionen ska, förutom de
allmänna uppgifter som anges i punkt 1 och de uppgifter som avses i andra
bestämmelser i denna förordning, utföra följande särskilda uppgifter inom ramen
för denna förordning: a) Sörja för en tydlig ansvarsfördelning
mellan de olika organ som är involverade i programmen och ska för detta ändamål
ge Europeiska byrån för GNSS och Europeiska rymdorganisationen de uppdrag som
avses i artikel 15.1 d respektive artikel 16, bland annat genom
delegeringsavtal. b) Införa lämpliga mekanismer och
strukturella åtgärder för att samla in, begränsa, minska och övervaka riskerna
med programmen, särskilt i fråga om kostnader och tidplan. c) För unionens räkning inom sitt
behörighetsområde sköta kontakterna med tredjeländer och internationella
organisationer. d) Sörja för programmens säkerhet och
upprätta samordningsmekanismer för de involverade organen. 3. Om så krävs för genomförandet
av Galileoprogrammets faser och driften av Egnossystemet enligt artiklarna 3
och 4 ska kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att a) bestämma lokaliseringen och sköta driften
av systemens markinfrastruktur, b) fastställa de beslutssteg som är
avgörande för programmens genomförande, c) minska riskerna i samband med programmen. Dessa genomförandeåtgärder ska antas genom det granskningsförfarande
som avses i artikel 35.3. Artikel 14 Systemsäkerhet
och driftsäkerhet 1. Systemen och driften av dem
ska vara säkra. 2. Utan att det påverkar
tillämpningen av artiklarna 15 och 17 i denna förordning eller artikel 8 i
Europaparlamentets och rådets beslut nr 1104/2011/EU[20] får kommissionen genom
delegerade akter i enlighet med artikel 34 fastställa krav och standarder
för skydd av sådan systemsäkerhet och driftsäkerhet som avses i punkt 1.
För detta ändamål ska kommissionen ta hänsyn till nödvändigheten av övervakning
och integration i programmen som helhet av säkerhetskrav, samt till hur dessa
krav påverkar programmens genomförande i fråga om bland annat kostnader och
tidsplan. 3. Den europeiska avdelningen
för yttre åtgärder ska i enlighet med artikel 2.2 i beslut 2010/427/EU
bistå kommissionen vid utförandet av säkerhetsrelaterade uppgifter på området
för yttre förbindelser. På det området ska avdelningen även bistå kommissionen
med övervakningen av att de gemensamma minimikrav som anges i beslut 1104/2011/EU
följs. För detta ändamål ska lämpliga resurser ställas till avdelningens
förfogande, och övergångsperioder för att garantera kontinuiteten i programmen
och tjänsterna ska föreskrivas. Artikel 15 Uppgifter
för Europeiska byrån för GNSS 1 Europeiska byrån för GNSS ska
bidra till genomförandet av programmen och enligt kommissionens riktlinjer utföra
följande uppgifter: a) Den ska när det gäller programmens
säkerhet, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 14 och 17, ansvara
för följande: i) Senast till och med den 30 juni 2016
svara för säkerhetsackrediteringen i enlighet med kapitel III i förordning
(EU) nr 912/2010, och för detta ändamål inleda och övervaka tillämpningen
av säkerhetsförfaranden och genomföra inspektioner av systemets säkerhet. ii) Driva säkerhetscentrumet för Galileo i
överensstämmelse med de standarder och krav som avses i artikel 14.3 och
de anvisningar som fastställs enligt den gemensamma åtgärden 2004/552/GUSP som
avses i artikel 17. b) Den ska utföra alla uppgifter som den
anförtrotts i egenskap av ansvarig myndighet för den offentliga reglerade
tjänsten enligt artikel 5 i Europaparlamentets och rådets beslut
nr 1104/2011/EU, om den utses till ansvarig myndighet, och ska bistå
kommissionen i kontrollen av efterlevnaden av de gemensamma minimistandarderna enligt
artikel 8.6 i det beslutet. c) Den ska vid driften av systemen bidra
till marknadsföring av tjänsterna, bland annat genom marknadsanalyser om så
krävs. d) Den ska även utföra andra uppdrag som
kommissionen anförtror den genom delegeringsavtal som antas på grundval av ett
beslut om delegering som fattas i enlighet med artikel 54.2 b i
förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och behandla särskilda frågor med
anknytning till programmen, bland annat följande: i) Driftsverksamhet med anknytning till
förvaltning av infrastrukturen, underhåll, löpande förbättringar och förnyelse
av systemen, certifiering och standardisering inom ramen för programmen samt
tillhandahållande av de tjänster som avses i artikel 3 d och artikel 4. ii) Främjande av tillämpningar och tjänster
på marknaden för satellitnavigering. 2. Förutom de uppgifter som
avses i punkt 1 och inom ramen för sitt uppdrag ska Europeiska byrån för
GNSS lämna sitt tekniska bistånd till kommissionen och förse kommissionen med
alla upplysningar som den behöver för att fullgöra sina uppgifter enligt denna
förordning. 3. Den kommitté som avses i
artikel 35.1 ska höras i samband med sådana delegeringsavtal som avses i
punkt 1 d i denna artikel i enlighet med samrådsförfarandet i
artikel 35.2. Kommittén ska underrättas om delegeringsavtal som ingås
mellan unionen, företrädd av kommissionen, och Europeiska byrån för GNSS. Artikel 16 Europeiska
rymdorganisationens uppgifter 1. Kommissionen ska ingå ett
flerårigt delegeringsavtal med Europeiska rymdorganisationen på grundval av ett
beslut om delegering som fattas av kommissionen i enlighet med
artikel 54.2 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. Avtalet ska omfatta
delegerade uppgifter och budgetgenomförande i samband med genomförandet av programmen,
särskilt färdigställandet av den infrastruktur som har sitt ursprung i Galileoprogrammet. 2. I den mån det är nödvändigt
för de uppgifter och det budgetgenomförande som delegeras enligt punkt 1
ska de allmänna villkoren för förvaltningen av de medel som anförtros Europeiska
rymdorganisationen fastställas i delegeringsavtalet, särskilt de åtgärder som
ska genomföras, därtill hörande finansiering, förvaltningsförfaranden, övervaknings-
och inspektionsåtgärder, åtgärder som ska tillämpas om avtal inte fullgörs på
tillfredsställande sätt samt bestämmelser om rättigheter till alla materiella
och immateriella tillgångar. I övervaknings- och inspektionsåtgärderna ska det
särskilt ingå en provisorisk plan för kostnadsberäkningar, systematisk information
till kommissionen om kostnaderna och i händelse av skillnader mellan planerad
budget och faktiska kostnader korrigeringar som ska garantera att
infrastrukturen byggs upp inom ramen för anslagna medel. 3. Den kommitté som avses i
artikel 35.1 ska höras i samband med sådana beslut om delegering som avses
i punkt 1 i denna artikel i enlighet med samrådsförfarandet i
artikel 35.2. Kommittén ska underrättas om det fleråriga delegeringsavtal
som kommissionen och Europeiska rymdorganisationen ska ingå. 4. Kommissionen ska informera den
kommitté som avses i artikel 35.1 om del- och slutresultaten av
utvärderingen av upphandlingsförfarandena och de avtal med företag som Europeiska
rymdorganisationen ska ingå. KAPITEL IV ASPEKTER
SOM RÖR UNIONENS ELLER DESS MEDLEMSSTATERS SÄKERHET Artikel 17 Gemensam
åtgärd I samtliga fall där systemens drift kan skada
Europeiska unionens eller dess medlemsstaters säkerhet, ska förfaranden enligt
den gemensamma åtgärden 2004/552/GUSP tillämpas. Artikel 18 Tillämpliga
bestämmelser i fråga om sekretessbelagda uppgifter 1. Varje medlemsstat ska se till
att det på varje fysisk person som är bosatt eller juridisk person som är
etablerad på deras territorium, och som hanterar sekretessbelagda EU-uppgifter
om programmen, tillämpas säkerhetsbestämmelser som säkerställer en skyddsnivå
som åtminstone motsvarar den som garanteras av kommissionens
säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG,
Euratom[21]
och rådets säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till rådets beslut 2011/292/EU[22]. 2. Medlemsstaterna ska
omedelbart underrätta kommissionen om antagandet av de nationella
säkerhetsbestämmelser som avses i punkt 1. 3. Fysiska personer som är
bosatta i tredjeländer och juridiska personer som är etablerade i tredjeländer
får hantera sekretessbelagda EU-uppgifter om programmen endast om de i dessa
länder omfattas av säkerhetsbestämmelser som säkerställer en skyddsnivå som
åtminstone motsvarar den som garanteras av kommissionens säkerhetsbestämmelser
enligt bilagan till beslut 2001/884/EG, EKSG, Euratom och av rådets
säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till rådets beslut 2011/292/EU. Europeiska
rymdorganisationens säkerhetsbestämmelser och bestämmelserna enligt beslut 2011/C 304/05
av Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och
säkerhetspolitik[23]
ska anses som likvärdiga med dessa bestämmelser. Likvärdigheten av
säkerhetsbestämmelser som tillämpas i ett tredjeland får erkännas i en
överenskommelse med det landet. KAPITEL V OFFENTLIG
UPPHANDLING AVSNITT 1 Allmänna
bestämmelser om offentlig upphandling i programmens installations- och
driftsfaser Artikel 19 Allmänna
principer Unionens regler för offentlig upphandling
enligt förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, särskilt öppen och sund
konkurrens längs hela leveranskedjan, inledning av upphandlingsförfaranden med öppen
information i rätt tid, tydliga meddelanden om tillämpliga upphandlingsregler,
urvalskriterier och tilldelningskriterier samt all annan relevant information
som möjliggör lika villkor för alla potentiella anbudsgivare, ska gälla för
Galileoprogrammets installationsfas och programmens driftsfaser, utan att det
påverkar tillämpningen av åtgärder som krävs för att skydda unionens väsentliga
säkerhetsintressen eller den allmänna säkerheten eller för att uppfylla
unionens krav i fråga om exportkontroll. Artikel 20 Särskilda
mål Under upphandlingen ska följande mål
eftersträvas: a) Främjande av ett så brett och öppet deltagande
som möjligt av alla slags företag, framför allt nykomlingar och små och medelstora
företag, från hela unionen. b) Undvikande av eventuellt missbruk av
en dominerande ställning och långvarigt beroende av en enda leverantör. c) Utnyttjande av tidigare offentliga
investeringar och lärdomar samt industriell erfarenhet och kompetens, inklusive
den kompetens som uppnåtts under utformningsfasen, utvecklings- och
valideringsfasen och installationsfasen i programmen, samtidigt som man ser
till att detta inte påverkar efterlevnaden bestämmelserna om konkurrensutsatta
anbudsförfaranden. AVSNITT 2 Särskilda
bestämmelser om offentlig upphandling i programmens installations- och
driftsfaser Artikel 21 Sunda konkurrensvillkor Den upphandlande myndigheten ska vidta
lämpliga åtgärder för att upprätta sunda konkurrensvillkor när ett företags tidigare
deltagande i verksamhet med anknytning till den verksamhet som upphandlingen
avser a) kan ge företaget väsentliga fördelar
i fråga om privilegierad tillgång till uppgifter och därigenom föranleda oro
för likabehandlingsprincipens efterlevnad, eller b) påverkar de normala
konkurrensvillkoren eller utvärderingens opartiskhet och objektivitet eller
genomförandet av avtal. Dessa åtgärder får inte motverka lojal
konkurrens, likabehandling eller sekretess för insamlade uppgifter om företag,
om deras kommersiella relationer eller om deras kostnadsstruktur. I åtgärderna
ska hänsyn tas till det planerade avtalets karaktär och former. Artikel 22 Villkorade flerfasavtal 1. Den upphandlande myndigheten
kan genomföra upphandling i form av villkorade flerfasavtal. 2. Villkorade flerfasavtal
omfattar en fast fas, som motsvaras av ett budgetåtagande, samt en eller flera
villkorade faser. I upphandlingshandlingarna ska det anges vilka element som
ingår i det villkorade flerfasavtalet. Särskilt ska föremål, pris eller former
för fastställande av pris samt former för utförande av prestationerna i varje
fas anges. 3. Prestationerna i den fasta
fasen bör utgöra en sammanhängande helhet, och samma sak gäller prestationerna
i varje villkorad fast, med beaktande av alla föregående faser. 4. För genomförandet av varje
villkorad fast ska den upphandlande myndigheten fatta ett beslut som meddelas
uppdragstagaren på de villkor som anges i avtalet. När en villkorad fas
verkställs försenat eller inte verkställs alls, kan uppdragstagaren, om så
anges i avtalet, på avtalets villkor få ersättning i form av vänteersättning
eller avtalsvite. Artikel 23 Självkostnadsbaserade avtal 1. I undantagsfall kan den
upphandlande myndigheten under de omständigheter som avses i punkt 2 välja
att upphandla ett avtal som helt eller delvis är självkostnadsbaserat inom
ramen för ett pristak. Till skillnad från ett avtal som ersätter resultat
och för vilka priset eller formerna för fastställande av priset står angivna på
förhand i de avtalshandlingar som rör upphandlingen, ersätter
självkostnadsbaserade avtal de medel som tagits i anspråk och inte en färdig
produkt eller tjänst. Det pris som ska betalas utgörs av ersättning för
samtliga faktiska utgifter som uppdragstagaren har haft på grund av avtalets
genomförande, såsom personalkostnader, materialkostnader eller kostnader för
förbrukningsmateriel och användning av utrustning och infrastruktur som krävs
för fullgörande av avtalet. Till dessa utgifter läggs antingen ett
schablonbelopp som täcker allmänna omkostnader och vinst eller ett belopp som
täcker allmänna omkostnader och en andel som fastställs med ledning av
måluppfyllelse och tidhållighet. 2. Den upphandlande myndigheten
får välja helt eller delvis självkostnadsbaserade avtal när det är objektivt
omöjligt att exakt ange ett fast pris och om det skäligen kan visas att ett
sådant fast pris skulle bli orimligt högt på grund av osäkerhetsfaktorer kring
genomförandet av avtalet av något av följande skäl: a) Att upphandlingen rör mycket komplexa
element eller bygger på ny teknik och därför medför betydande teknisk
osäkerhet. b) Att den verksamhet som avtalet avser av
operativa skäl bör inledas utan dröjsmål fastän det ännu inte är möjligt att
fastställa ett fast och slutgiltigt totalpris, eftersom det föreligger
betydande osäkerhetsfaktorer eller eftersom avtalets genomförande delvis beror
på genomförandet av andra avtal. 3. Takpriset för ett helt eller
delvis självkostnadsbaserat avtal är det största pris som kan utbetalas. Det
får inte överskridas utom i vederbörligen motiverade undantagsfall med den
upphandlande myndighetens medgivande på förhand. 4. I handlingarna som rör helt
eller delvis självkostnadsbaserade avtal ska följande anges: a) Avtalets karaktär, dvs. att det är fråga
om ett helt eller delvis självkostnadsbaserat avtal med ett takpris. b) För delvis självkostnadsbaserade avtal,
vilka delar av upphandlingen som omfattas av självkostnadspris. c) Takprisets belopp. d) Tilldelningskriterier, som särskilt ska
göra det möjligt att bedöma den preliminära budgetens rimlighet, vilka
kostnader som är ersättningsgilla, formerna för fastställande av sådana
kostnader och sådan vinst som nämns i anbudet. e) Den typ av tillägg som enligt punkt 1
ska tillämpas på utgifterna. f) De bestämmelser och förfaranden som
anbudsgivaren föreslår för att fastställa vilka kostnader som är
ersättningsgilla under avtalets genomförande, vilka ska överensstämma med
principerna i punkt 5. g) Bokföringsregler som anbudsgivarna ska
följa. h) För delvis självkostnadsbaserade avtal som
ska omräknas till fasta, slutgiltiga priser, parametrarna för denna omräkning. 5. De kostnader som
uppdragstagaren ådrar sig under genomförandet av ett helt eller delvis
självkostnadsbaserat avtal berättigar endast till ersättning om följande
villkor är uppfyllda: a) De har verkligen uppstått under avtalets
löptid, med undantag för kostnader för utrustning, infrastruktur och
immateriella tillgångar som krävs för genomförande av avtalet, vilka får
betraktas som ersättningsgrundande till hela sitt anskaffningsvärde. b) De anges i den preliminära budgeten,
eventuellt ändrad av tilläggsavtal till det ursprungliga avtalet. c) De är nödvändiga för genomförandet av
avtalet. d) De har sitt upphov i genomförandet av
avtalet och kan tillskrivas detta. e) De är särskiljbara, verifierbara,
registrerade i uppdragstagarens bokföring och fastställda enligt de
redovisningsstandarder som anges i kravspecifikationen och avtalet. f) De följer tillämplig skattelagstiftning
och social lagstiftning. g) De avviker inte från avtalsvillkoren. h) De är rimliga, motiverade och förenliga
med kraven på sund ekonomisk förvaltning, särskilt kraven på sparsamhet och
resurseffektivitet. Uppdragstagaren är ansvarig för registrering av
sina kostnader och för att god ordning råder i bokföringen och alla andra
handlingar som krävs för att styrka att de kostnader för vilka ersättning
begärs verkligen uppstått och överensstämmer med principerna i denna artikel. De
kostnader som uppdragstagaren inte kan styrka ska betraktas som ogiltiga och får
inte leda till ersättning. 6. Den upphandlande myndigheten
ska utföra följande uppgifter för att garantera ett lämpligt genomförande av
självkostnadsbaserade avtal: a) Den ska bestämma det mest realistiska
takpris som är möjligt, samtidigt som tillräckligt med flexibilitet lämnas för
hänsynstagande till osäkerhetsfaktorer i samband med tekniken. b) Den ska räkna om delvis
självkostnadsbaserade avtal till avtal med fasta, slutgiltiga totalpris, så
snart som det under avtalets genomförande är möjligt att fastställa ett sådant
fast, slutgiltigt pris, och ska för detta ändamål fastställa parametrarna för omräkning
av självkostnadsbaserade avtal till avtal med fast, slutgiltigt pris. c) Den ska vidta uppföljnings- och
kontrollåtgärder, som särskilt inbegriper ett system för preliminär skattning
av kostnaderna. d) Den ska fastställa adekvata principer,
verktyg och förfaranden för genomförandet av avtalet, särskilt för att kartlägga
kostnader och kontrollera att uppdragstagarens och dennes underentreprenörers
kostnader under genomförandet av avtalet berättigar till ersättning, samt för
fogande av tilläggsavtal till avtalet. e) Den ska kontrollera att uppdragstagaren
och dennes underentreprenörer följer de redovisningsstandarder som anges i
avtalet och följer kravet att tillhandahålla redovisningshandlingar som gäller
som bevis. f) Den ska under hela avtalets genomförande
löpande säkerställa effektiviteten i de principer, verktyg och förfaranden som
omnämns i led d. Artikel 24 Tilläggsavtal Ett tilläggsavtal får fogas till ett avtal,
förutsatt att tilläggsavtalet uppfyller alla nedanstående villkor: a) Det ändrar inte avtalets föremål. b) Det rubbar inte avtalets ekonomiska
jämvikt. c) Det innehåller inga nya villkor som,
om de hade ingått i de ursprungliga upphandlingshandlingarna, hade gjort det möjligt
att godkänna andra anbudsgivare än dem som ursprungligen godkändes eller att
välja ett annat anbud än det som ursprungligen valdes. Artikel 25 Underentreprenad 1. Den upphandlande myndigheten får ålägga
varje anbudsgivare att lägga ut en del av upphandlingen på olika nivåer till
företag som inte tillhör anbudsgivarens grupp av företag. Denna minimiandel av underentreprenad
ska uttryckas i form av ett intervall med en minsta och en största andel. Intervallet
ska stå i proportion till upphandlingens föremål och värde och den berörda
verksamhetssektorns art, särskilt vad gäller konkurrenssituationen och
konstaterad industripotential. 2. Den upphandlande myndigheten får
avvisa underentreprenörer som valts av anbudsgivaren i samband med
tilldelningen av den huvudsakliga upphandlingen eller av den uppdragstagare som
valts ut i samband med genomförandet av uppdraget. Avvisandet ska motiveras
skriftligt och får inte grundas på andra kriterier än dem som användes för
urval av anbudsgivare vid den huvudsakliga upphandlingen. KAPITEL VI ÖVRIGA
BESTÄMMELSER Artikel 26 Programplanering Kommissionen ska fastställa ett flerårigt
arbetsprogram med de huvudsakliga åtgärder, den preliminära budget och den
tidplan som krävs för att nå målen för programmen Galileo och Egnos enligt artikel 1.4
och 1.5. På grundval av det fleråriga arbetsprogrammet
ska kommissionen anta ett årligt arbetsprogram med en plan för genomförande av
det fleråriga programmet och motsvarande finansiering. Dessa genomförandeåtgärder ska antas i
enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 35.3. Artikel 27 Medlemsstaternas
åtgärder 1. Medlemsstaterna ska avhålla
sig från alla åtgärder som kan skada ett gott genomförande av programmen,
särskilt när det gäller immaterialrätt och kontinuiteten i driften av
infrastrukturen. 2. Medlemsstaterna ska vidta
alla åtgärder som krävs för att se till att systemens markstationer
klassificeras som europeisk kritisk infrastruktur i den mening som avses i
rådets direktiv 2008/114/EG[24]. Artikel 28 Internationella
avtal Unionen får ingå avtal med tredjeländer och
internationella organisationer i samband med programmen, särskilt
samarbetsavtal, enligt förfarandet i artikel 218 i fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt. Artikel 29 Tekniskt
bistånd För utförandet av sådana uppgifter av teknisk
karaktär som avses i artikel 13.2 får kommissionen anlita nödvändigt
bistånd, särskilt av experter från nationella rymdorgan, oberoende experter
samt organisationer som kan tillhandahålla opartiska analyser och yttranden om
programmens genomförande. De andra organ än kommissionen som är
involverade i den offentliga förvaltningen av programmen, särskilt Europeiska
byrån för GNSS och Europeiska rymdorganisationen, får anlita samma tekniska
bistånd vid utförandet av de uppgifter som de anförtrotts enligt denna
förordning. Artikel 30 Skydd
av personuppgifter och privatliv 1. Kommissionen ska se till att
skyddet för personuppgifter och privatliv garanteras, att lämpliga
säkerhetsåtgärder vidtas vid utformningen och installationen av systemen och
att lämpliga garantier infogas i dem. 2. All behandling av
personuppgifter vid all verksamhet som avses i denna förordning ska utföras i
enlighet med tillämplig lagstiftning om skydd av personuppgifter, särskilt
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001[25] och Europaparlamentets och
rådets direktiv 95/46/EG[26]. Artikel 31 Skydd
av unionens ekonomiska intressen 1. Kommissionen ska se till att
unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som
finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot
bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller
och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt
vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. 2. Kommissionen eller dess
företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på
grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare,
uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt den
här förordningen. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)
får, i enlighet med förfarandena i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96[27], utföra kontroller på plats
och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av
unionsfinansiering, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri,
korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska
intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som
berörs av sådan finansiering. Utan att det påverkar tillämpningen av första och
andra styckena ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och
inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i
samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer,
bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den
här förordningen. Artikel 32 Information
till Europaparlamentet och rådet Kommissionen ska
ansvara för genomförandet av denna förordning. Kommissionen ska varje år, i
samband med presentationen av det preliminära budgetförslaget, lägga fram en
rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av programmen. Artikel 33 Utvärdering
av tillämpningen av denna förordning 1. Kommissionen ska senast den
30 juni 2018 till Europaparlamentet och rådet överlämna en
utvärderingsrapport som underlag till ett beslut om förlängning, ändring eller
upphävande av de åtgärder som vidtagits enligt denna förordning, där följande
redovisas: a) Uppfyllelse av åtgärdernas mål med
avseende på både resultat och följdverkningar. b) Effektiviteten i resursanvändningen. c) Det europeiska mervärdet. Vid utvärderingen ska man även granska möjligheter
till förenkling, intern och extern överensstämmelse med annan verksamhet, målens
relevans och åtgärdernas bidrag till unionens prioriteringar i fråga om smart,
hållbar tillväxt för alla. Hänsyn ska tas till resultat av utvärderingar av
tidigare åtgärders långsiktiga följdverkningar. 2. Vid utvärderingarna ska
hänsyn tas till framsteg med avseende på Galileo- och Egnosprogrammens mål i
artikel 1.4 och 1.5 enligt följande resultatindikatorer: a) För Galileo: antal satelliter i drift,
version av markinfrastrukturen i drift och antal tjänster som tillhandahålls. b) För Egnos: antal nya specifikationer av
de tjänster som lämnats in till certifieringsmyndigheterna. 3. De organ som är involverade i
genomförandet av denna förordning ska förse kommissionen med de data och
uppgifter som krävs för uppföljning och utvärdering av de berörda åtgärderna. KAPITEL VII DELEGERING
OCH GENOMFÖRANDEÅTGÄRDER Artikel 34 Utövande
av delegering 1.
Kommissionens rätt att anta delegerade akter är
förenad med de villkor som anges i denna artikel. 2.
Rätten att anta de akter som nämns i artiklarna 5
och 14 delegeras till kommissionen tills vidare från och med den 1 januari 2014. 3.
Delegeringen av de
befogenheter som avses i artiklarna 5 och 14 får när som helst återkallas
av Europaparlamentet eller rådet. Beslutet om återkallande avslutar delegeringen
av de befogenheter som anges i beslutet. Beslutet får verkan dagen efter det
att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller
vid ett senare datum som anges i beslutet. Beslutet påverkar inte sådana
delegerade akter som redan trätt i kraft. 4.
När kommissionen antagit en delegerad akt ska den
samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet. 5.
En delegerad akt som
antagits i enlighet med artiklarna 5 och 14 träder endast i kraft om
varken Europaparlamentet eller rådet gör några invändningar inom två månader
från och med anmälan av akten till Europaparlamentet och rådet, eller om både
Europaparlamentet och rådet innan tidsfristen löper ut har underrättat
kommissionen om att de inte har för avsikt att göra invändning. På Europaparlamentets eller rådets initiativ får fristen förlängas
med två månader. Artikel 35 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av
kommittén för de europeiska GNSS-programmen (nedan kallad kommittén) som
inrättats genom artikel 19 i förordning (EG) nr 683/2008. Kommittén
är en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2. När det hänvisas till denna
punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. 3. När det hänvisas till denna
punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. 4. Företrädare för Europeiska
byrån för GNSS och Europeiska rymdorganisationen får delta som observatörer i
arbetet i kommittén enligt de villkor som fastställs i dess arbetsordning. 5. De internationella avtal som
ingås av unionen i enlighet med artikel 28 får omfatta deltagande i
arbetet i kommittén av företrädare för tredjeländer eller internationella
organisationer, enligt villkoren i kommitténs arbetsordning. KAPITEL VIII SLUTBESTÄMMELSER Artikel 36 Upphävande 1. Förordning (EG) nr 876/2002 ska
upphöra att gälla den 1 januari 2014. Alla åtgärder som antagits med stöd av förordning (EG)
nr 876/2002 ska fortsätta att regleras enligt den förordningen. 2. Förordning (EG) nr 683/2008 ska
upphöra att gälla den 1 januari 2014. Alla åtgärder som antagits med stöd av förordning
(EG) nr 683/2008 ska fortsätta att regleras enligt den förordningen. Hänvisningar till den upphävda förordningen ska
tolkas som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med
jämförelsetabellen i bilagan. Artikel 37 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde
dagen efter det att den har offentliggjort i Europeiska unionens officiella
tidning. Den ska börja tillämpas den 1 januari 2014. Denna förordning är till alla delar
bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På
rådets vägnar Ordförande Ordförande BILAGA Jämförelsetabell Tidigare numrering (förordning (EG) nr 683/2008[28]) || Ny numrering (den här förordningen) Artikel 1 || Artikel 1 Artikel 2 || Artikel 2 Artikel 3 || Artikel 3 Artikel 4 || Artikel 8 Artikel 5 || Artikel 4 Artikel 6 || Artikel 9 Artikel 7 || Artikel 5 Artikel 8 || Artikel 6 Artikel 9 || Artikel 7 Artikel 10 || Artikel 10 Artikel 11 || Artikel 11 Artikel 12.1 Artikel 12.2 och 12.3 || Artikel 12 Artikel 13 Artikel 13.1 Artikel 13.2 och 13.3 Artikel 13.4 || Artikel 13 Artikel 14 Artikel 17 Artikel 14 || Artikel 18 Artikel 15 || Artikel 26 Artikel 16 || Artikel 15 Artikel 17 || Artiklarna 19–25 Artikel 18 || Artikel 16 Artikel 19 || Artikel 35 Artikel 20 || Artikel 30 Artikel 21 || Artikel 31 Artikel 22 || Artikel 32 Artikel 23 || Artikel 24 || Artikel 37 Bilaga || Artikel 1 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET
ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda
politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ
av förslag eller initiativ 1.4. Mål 1.5. Motivering
till förslaget eller initiativet 1.6. Tid
under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerad
metod för genomförandet 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser
om uppföljning och rapportering 2.2. Administrations-
och kontrollsystem 2.3. Åtgärder
för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV
FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda
rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens
utgiftsdel 3.2. Beräknad
inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av
den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2. Beräknad inverkan på
driftsanslagen 3.2.3. Beräknad inverkan på
de administrativa anslagen 3.2.4. Förenlighet med den
gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag från tredje
part 3.3. Beräknad inverkan på
inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT
FÖR RÄTTSAKT
1.
GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
1.1.
Förslagets eller initiativets beteckning
Europeiska
satellitnavigeringsprogram, Galileo och Egnos (European Geostationary
Navigation Overlay Service)
1.2.
Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade
förvaltningen och budgeteringen[29]
Avdelning
02: Näringsliv Kapitel
02 05: Europeiska satellitnavigeringsprogram (Egnos och Galileo)
1.3.
Typ av förslag eller initiativ
¨ Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt
eller en förberedande åtgärd[30] þ Befintlig åtgärd vars genomförande
förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd
som omformas till eller ersätts av en ny
1.4.
Mål
1.4.1.
Fleråriga strategiska mål för kommissionen som
förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
Det
bör framhållas att programmen för satellitnavigering (nedan kallade programmen)
är unionens flaggskeppsprojekt. De ingår i strategin Europa 2020 och
politiken för en hållbar utveckling. Deras mål är att tillhandahålla
satellitnavigeringstjänster som ska leda till omfattande utveckling i många
branscher, stärka den tekniska innovationen och öka den europeiska ekonomins
konkurrenskraft, och därigenom skapa arbetstillfällen, intäkter och
samhällsekonomisk nytta. Förslagets
mål är att bidra till den europeiska närvaron i rymden och satellittjänsternas utveckling,
och i synnerhet att tillhandahålla två satellitnavigeringssystem. Närmare
bestämt syftar Galileoprogrammet till att upprätta ett europeiskt globalt
satellitnavigeringssystem (nedan kallat GNSS). Det ska förse användare i
hela världen med positionsbestämnings-, tidsbestämnings- och
navigeringstjänster som ligger till grund för en rad tillämpningar inom bl.a. transporter,
värdepappershantering, elförsörjning, väderprognoser och hantering av
vägavgifter. Egnos
är ett europeiskt system utformat för att förbättra det amerikanska
GPS-systemets prestanda i Europa. Det förbättrar de befintliga
satellitnavigeringstjänsterna så att de kan användas för säkerhetskritiska
tillämpningar inom luftfart och sjöfart, såsom flygning och landning av
flygplan eller färd med fartyg i hamninlopp.
1.4.2.
Särskilda mål eller verksamheter inom den
verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen som berörs
Särskilt mål nr 1 Utveckla och tillhandahålla global infrastruktur och globala
satellitnavigeringstjänster (Galileo) till och med 2019 Galileoprogrammets
mål enligt förslaget till förordning är att se till att Galileosystemets
signaler kan användas för att erbjuda fem olika tjänster: – En öppen tjänst (Open Service eller OS) som
är kostnadsfri för användarna och som tillhandahåller positions- och
tidsbestämningsuppgifter avsedda för satellitnavigeringstillämpningar med stor
volym. – En tjänst för skydd av
människoliv (Safety of Life Service eller SoL), som riktar sig
till användare för vilka säkerhet är avgörande. Denna tjänst uppfyller också
kraven inom vissa sektorer på kontinuitet, tillgänglighet och noggrannhet och
omfattar en integritetsfunktion som varnar användaren vid systemfel. Utveckling
pågår för att omdefiniera SoL-tjänsten för att bättre motsvara användarnas behov,
minska tjänstens kostnader och beakta samverkan med motsvarande tjänst inom
Egnos. – En kommersiell tjänst (Commercial Service eller CS)
som gör det möjligt att utveckla professionella eller kommersiella
tillämpningar tack vare bättre prestanda och data med ett större mervärde än de
som ingår i öppna tjänsten. – En offentlig reglerad tjänst (Public Regulated Service
eller PRS) som helt reserveras för användare med myndighetstillstånd,
för känsliga tillämpningar med stort behov av tjänstekontinuitet. Denna tjänst
använder störningsokänsliga, krypterade signaler. – Deltagande i
Cospas-Sarsat-systemets sök- och räddningstjänst (Search and Rescue Support
Service eller SAR) som innebär att nödsignaler från radiosändare kan
fångas upp och meddelanden sändas till dessa sändare. Delmål nr 1: Utveckla infrastrukturen för satellitnavigering och tillhandahålla de
första Galileotjänsterna senast 2014–2015 Målet
för Galileoprogrammet är att erbjuda de tre första tjänsterna senast 2014–2015
(OS, PRS och SAR) Särskilt mål nr 2 Tillhandahålla satellittjänster för att förbättra prestanda hos GPS och
successivt öka omfattningen till hela den region som ingår i Europeiska civila
luftfartskonferensen (ECAC) fram till 2020 (Egnos) Egnosprogrammet kompletterar signalen från det amerikanska
GPS-systemet för att ge användarna exaktare positionsbestämning i Europa[31], och det omfattar tre tjänster: — En öppen tjänst (OS)
för tillämpningar för allmänheten och vanliga användare. Tjänsten omfattar
fritt tillgängliga signaler för positionsbestämning. Den förklarades vara i
drift[32]
i oktober 2009 och används redan inom flera sektorer, t.ex. jordbruket. — En tjänst för skydd av
människoliv (Safety of Life Service eller SoL), för
säkerhetskritiska tillämpningar, bl.a. inom civil luftfart. Den erbjuder
starkare garantier för driften och omfattar en integritetsfunktion som varnar
användaren vid störningar i systemet. Det förklarades vara i drift i mars 2011 och
används av luftfarten i Europa. — En tjänst för spridning av data (Egnos
Data Access Service eller EDAS) för påbyggnadstjänster för
kommersiella data med kontrollerad tillgång, t.ex. via internet eller från
mobiltelefoner. Delmål nr 2 Vidta de åtgärder som krävs för att se till att driften sker utan
avbrott efter 2014 och gradvis förbättra tjänsterna till och med 2020 Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och
budgeteringen Kapitel
02 05: Europeiska satellitnavigeringsprogram (Egnos och Galileo)
1.4.3.
Verkan eller resultat som förväntas
Beskriv den verkan som
förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den målgrupp som
berörs. De europeiska satellitnavigeringsprogrammen inleddes för
över ett årtionde sedan med den politiska inriktningen att utveckla och driva
ett världstäckande system med vilket Europeiska unionen kunde vinna strategiska
och ekonomiska fördelar och tillhandahålla satellitnavigeringstjänster som är
helt anpassade till civila ändamål. Galileo och Egnos kommer att medföra stora socioekonomiska
fördelar för Europeiska unionen av följande skäl: i) Direkta fördelar på grund av tillväxten på
nedströmsmarknaderna för satellittjänster (mottagare och tillämpningar). Om
exempelvis fler flygplan förses med GNSS-mottagare ökar tillverkarnas intäkter. ii) Indirekta fördelar på grund av framväxten av nya
tillämpningar. Om flyg tar kortare tid tack vare bättre navigering, förorenar
flygplanen mindre och passagerarna vinner dyrbar tid. Dessutom medför säkrare
transportmedel och effektivare räddningstjänster att fler liv kan räddas. iii) Direkta fördelar på grund av tillväxten på
uppströmsmarknaderna och avknoppad teknik inom andra sektorer. Investeringarna
i GNSS-segmentet uppströms gynnar industrin. Dessutom kommer andra sektorer
också att gynnas av utvecklingen inom rymdindustrin. Exempelvis kan instrument
som konstruerats för att kontrollera och övervaka raketernas strukturella
sundhet eller bränsletankar också användas inom fordonsindustrin, bygg- och
anläggningssektorn, energiindustrin och försörjningssektorn. Även om det system som ska byggas upp inom Galileoprogrammet
blir självständigt, kommer dess tjänster att optimeras tack vare dess
kompatibilitet med andra system som det amerikanska GPS eller det ryska Glonass.
På så sätt kan samarbete med andra länder som tillhandahåller
satellitnavigeringstjänster leda till största möjliga nytta för användare,
allmänhet och ekonomin i stort.
1.4.4.
Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan
Ange vilka indikatorer
som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. Särskilt mål nr 1 Målet
för Galileoprogrammet är att utveckla och tillhandahålla global infrastruktur
och globala tjänster för satellitnavigering. För detta mål behöver
infrastrukturen underhållas löpande och dess beståndsdelar vid behov ersättas. Indikator
för Galileos infrastruktur: – Sammanlagt
antal satelliter i drift: 18 satelliter senast 2015, 30 senast 2019. – Version
av markinfrastrukturen i drift: v2 senast 2015. Indikator
för Galileos tjänster: – Antal
tjänster som tillhandahålls: de tre första tjänsterna senast 2015, fem tjänster
senast 2020. Särskilt mål nr 2 Målet
för Egnosprogrammet är att tillhandahålla förbättrade satellitnavigeringstjänster
i hela Europa. Dess infrastruktur behöver hållas i driftdugligt skick och den
nuvarande täckningen behöver utökas till hela Europeiska unionen, så att
användarna kan utnyttja tjänsterna utan diskriminering i hela unionen. Indikatorer
för Egnos geografiska täckning: – Antal
ändringar av tjänsterna som lämnats till certifieringsmyndigheterna: 3 under
perioden 2014–2020. Ändringarna
ska omsättas i offentligt tillgängliga handlingar om tjänstedefinitioner.
1.5.
Motivering till förslaget eller initiativet
1.5.1.
Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
Satellitnavigering
är genom sin förmåga att bestämma läge, hastighet och tid med hög precision och
tillförlitlighet avgörande för effektivisering på många områden. Erfarenheterna
av det amerikanska GPS-systemet har visat på fördelarna med satellitnavigering
i det att GPS i USA numera betraktas som den femte allmännyttiga tjänsten efter
vatten, el, gas och telefon. Militära och civila amerikanska användare har
blivit mycket beroende av GPS. Flera andra länder har också insett sitt
beroende och bygger nu upp sina egna globala satellitnavigeringssystem (GNSS). I dag
har de europeiska användarna av satellitnavigering inget annat val än att
använda det amerikanska GPS eller det ryska Glonass för positionsbestämning
eller navigering. Således blir den europeiska ekonomin alltmer beroende av en
militär infrastruktur som inte kontrolleras av Europa och i grunden inte är
avsedd att tjäna de europeiska ekonomiska intressena. De här systemen har också
allvarliga tillgänglighetsbrister, särskilt i tätbebyggda områden[33]. De ger inte heller de
europeiska civila användarna någon tillfredsställande garanti för tjänstens
kvalitet eller kontinuitet. I
politiskt hänseende insåg EU när GPS togs i drift i början av 1990-talet att
Europa behövde sitt eget globala satellitnavigeringssystem[34]. Långt innan GNSS-baserade
tillämpningar fick någon större spridning, t.ex. i form av
lokaliseringstjänster eller mottagare i fordon, insåg rådet och parlamentet att
behovet av navigationshjälpmedel skulle öka. Det är framför allt den europeiska
självständigheten i fråga om satellitnavigering som motiverat denna satsning. De
politiska syftena är följande: • Införa
en självständig, civilt kontrollerad global infrastruktur för satellitbaserad
navigering och positionsbestämning, som garanterar avbrottsfria tjänster och
ger Europa en strategisk fördel. Det har dock visat sig att det är lämpligt att
eftersträva[35]
driftskompatibilitet med andra system, särskilt det amerikanska GPS, för att
optimera tjänsternas kvalitet och samhällsnytta. • Stärka
den europeiska ekonomiska infrastrukturens tålighet med hjälp av ett
reservsystem i händelse av fel i de andra systemen. • Ta
vara på de indirekta ekonomiska fördelarna som gör att det europeiska
civilsamhället kan räkna med exaktare, mer tillgängliga och mindre
störningskänsliga signaler, genom att utnyttja de nya möjligheterna med
satellitnavigering med hög precision i betydligt större omfattning än vad som
är möjligt i dag. • Visa
Europas förmåga att bygga upp, installera och driva komplex, storskalig
rymdinfrastruktur.
1.5.2.
Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå
EU:s
rätt att agera vilar på artikel 172 i fördraget om Europeiska unionens
funktionssätt och förordningen om det fortsatta genomförandet av de europeiska
satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) (GNSS-förordningen). De
system som byggts upp inom de europeiska satellitnavigeringsprogrammen är
infrastruktur inom de transeuropeiska näten, vars bruk sträcker sig långt
utöver medlemsstaternas gränser. Dessutom kan tjänsterna från de systemen bidra
till de transeuropeiska nätens utveckling inom transportinfrastruktur,
telekommunikationer och energi. Inga
medlemsstater förmår att ensamma bygga upp system för satellitnavigering,
eftersom detta överstiger deras ekonomiska och tekniska förmåga. Därför krävs
handling på EU-nivå för att göra det. Vidare
föreskrivs i GNSS-förordningen att EU ska vara ägare till alla materiella
tillgångar och innehavare av alla immateriella tillgångar som skapas eller
utvecklas inom programmen. I egenskap av ägare respektive innehavare bör EU
därför se till att alla förutsättningar föreligger för förvaltning och drift av
systemen när de första positionsbestämningstjänsterna tas i drift 2014–2015. Därför
är styrningen definitionsmässigt europeisk.
1.5.3.
Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök
eller åtgärder
Även
om det blir första gången som EU står som ägare till infrastruktur av denna
omfattning och som kommissionen förvaltar ett så komplext program, medför
erfarenheterna sedan 2007 att stora förbättringar kan göras i det fortsatta
genomförandet av Galileo och Egnos. Som
sägs i kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Halvtidsöversyn
av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen[36] och i förslaget till
Europaparlamentets och rådets förordning om uppbyggnad och drift av de
europeiska satellitnavigeringssystemen kan följande lärdomar dras: Programmets förvaltning Efter
omläggningen av programmen 2008 införde kommissionen i sin organisation en
struktur för förvaltning av programmen i deras nuvarande faser. Stora framsteg
har gjorts, men programmens förvaltning bör utvecklas så att mer
driftsinriktade uppgifter kan fullgöras. När
det gäller samspelet mellan de berörda parterna, främst Europeiska
rymdorganisationen och Europeiska byrån för GNSS, innebär den nya
ansvarsfördelningen att Europeiska rymdorganisationen blir ett
genomförandeorgan för EU, vilket har visat sig ändamålsenligt, men
organisationen bör anpassas till programmens utveckling och den framtida
driften. Kostnadskontroll och finansiering Galileo
och Egnos är komplexa projekt. Deras utveckling vilar i hög grad på ny teknik
som särskilt utformats för programmens behov. Därför är det svårt att satsa på
en enda modell för att hålla nere kostnaderna, då flera faktorer påverkar
kostnaderna och ett stort antal risker kan äventyra ett smidigt genomförande av
programmen. Tidigare
har programmen försenats och fördyrats, särskilt med tanke på medlemsstaternas
skärpta säkerhetskrav. Som sägs i kommissionens meddelande En budget för
Europa 2020[37],och
som rådet och Europaparlamentet efterlyst, måste man fortsätta att sträva efter
att hålla nere kostnaderna. Detta
tar sig uttryck i de nya formerna för styrning, och redan nu agerar
kommissionen för att begränsa risker och kostnader. – Alla
risker med programmet sammanställs i ett centralt register, uppdelade efter
risker med den industriella leveranskedjan, risker med Europeiska
rymdorganisationen, risker med Europeiska byrån för GNSS, risker med externa
faktorer såsom politiska beslut och säkerhetskrav samt risker med interna
faktorer såsom programmens organisation. Till varje risk knyts en sannolikhet
för att inträffa och en grad av inverkan. Riskregistret innehåller också en
förteckning över åtgärder som ska minska sannolikheten att en risk
förverkligas. – Kommissionen
överväger möjligheten att lägga om SoL-tjänsten för att minska dess inverkan på
totalkostnaderna. – Kommissionen
strävar efter effektiv förvaltning av programmen, vilket torde förebygga
avvikelser och göra det möjligt att införa en tillförlitlig styrning för
framtiden. Kommissionen
verkar i samarbete med Europeiska rymdorganisationen för att industrin ska
hålla nere sina kostnader för beståndsdelarna i Galileos infrastruktur. – Kompletterande
åtgärder vidtas inom programmet för att hålla nere kostnaderna, t.ex. genom
optimerad löptid på avtal, nya upphandlingar av kompletterande satelliter eller
dubbla leverantörer av uppskjutningsfordon. – Kommissionen
vinnlägger sig om att stärka sitt samarbete med experter (oberoende experter
och medlemsstaternas experter) för att bedöma systemens tekniska krav,
kostnader och tänkbara alternativ. Säkerhetskrav Vad
gäller säkerhet bör det erinras om att kommissionen enligt förordningen
ansvarar för förvaltningen av systemens säkerhet, och att kommissionens
handlingsfrihet på detta område är kringskuren på två sätt: – För
det första är det i praktiken medlemsstaterna som fastställer säkerhetskraven. Hoten
mot känslig infrastruktur, som satellitnavigeringsinfrastrukturen, är
föränderliga till karaktären. Systemens utformning måste därför hela tiden
anpassas till hotbildens utveckling. En del av denna riskhantering är medlemsstaternas
ansvar. – För
det andra anförtros enligt den nu gällande GNSS-förordningen (EG) nr 683/2008
säkerhetsackrediteringen av systemen till Europeiska byrån för GNSS. Att skilja
på förvaltning och ackreditering är god förvaltningssed, och är brukligt och
nödvändigt för den här typen av projekt. I
bägge fallen kan val och beslut få stora konsekvenser för programmens kostnader
och tidplan. Med
tanke på säkerhetskravens konsekvenser för kostnader och tidhållighet
framhåller kommissionen att det är viktigt att ändra programmens styrning och
lägga ut mer ansvar på de olika berörda parterna (särskilt uppdragstagare och i
de allmänna villkoren i delegeringsavtal).
1.5.4.
Förenlighet med andra finansieringsformer och
eventuella synergieffekter
Samverkan
med andra befintliga eller framtida rymdprogram är möjliga, t.ex. för att vidga
användarbasen (tillämpningar för nedströmsmarknaden) eller för att skydda
Galileosystemets rymdsegment, även vid uppskjutning. Det
är också aktuellt att sträva efter samverkansfördelar med andra avdelningar vid
kommissionen när det gäller forskning och innovation. Tillämpningar och teknik
för satellitnavigering kan påverka olika branscher och samhällssektorer, såsom
informationsteknik, transporter och energi. Det är viktigt att se till att
programmen för forskning och innovation samordnas inom kommissionen för att
optimera deras avkastning.
1.6.
Tid under vilken åtgärden kommer att pågå
respektive påverka resursanvändningen
¨ Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid ¨ Förslaget eller initiativet ska gälla från [] till [] ¨ Det påverkar resursanvändningen från 2014 till ÅÅÅÅ þ Förslag eller initiativ som pågår
under en obegränsad tid[38] –
Genomförande med tilltagande intensitet från 2008 till
2020. –
Därefter drift i stadig takt.
1.7.
Planerade metoder för genomförandet[39]
þ Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen þ Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till –
¨ genomförandeorgan –
þ byråer/organ inrättade av unionen[40]
–
þ nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts
uppgifter som faller inom offentlig förvaltning[41] –
þ internationella organisationer[42] –
¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda
åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som
anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i
budgetförordningen ¨ Delad förvaltning med
medlemsstaterna ¨ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer ¨ Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka) Vid fler än en metod,
ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar Den nuvarande
styrningen utformades för Galileos utformnings- och installationsfaser och för
Egnos inledande driftsfas 2008–2013. Styrningen behöver ses över eftersom
Galileos installationsfas kommer att fortsätta efter 2013 och en ny fas av
programmet inleds 2014 då de första tjänsterna tillhandahålls. Styrningen av
Egnos bör också struktureras eftersom systemet gått in i sin driftsfas. För Galileos
driftsfas behövs en stabil, varaktig och långsiktig styrning. Den bör optimera
och rationalisera användningen av befintliga resurser och underlätta en
successiv övergång mellan installationsfasen och driftsfasen utan avbrott i
tjänsterna. Styrningen bör också anpassas till de olika tjänster som erbjuds,
eftersom krav och användare är olika. Kommissionen
kommer främst att sköta den allmänna strategiska övervakningen av programmen. Kommissionen
kan lägga ut förvaltningen av operativ verksamhet på Europeiska byrån för GNSS och
Europeiska rymdorganisationen i enlighet med deras behörighetsområden. Kommissionen
kan också rådfråga experter och nationella rymdorgan om tekniska frågor.
2.
FÖRVALTNING
2.1.
Bestämmelser om uppföljning och rapportering
Ange intervall och
andra villkor för sådana åtgärder. Kommissionen ska se till att det i alla avtal som tecknas
inom programmen ingår villkor om övervakning och ekonomiska kontroller. I alla
former för uppföljning och utvärdering ska särskild vikt fästas vid kontroll av
programmens kostnader och tillhandahållande av tjänster utan försening. Ibland kan bistånd från externa tekniska experter behöva
anlitas för att följa upp programmens genomförande. På grundval av kontroller
på plats kommer kommissionen i förekommande fall att se till att belopp,
villkor och tidpunkt för utbetalning av tidigare beviljat ekonomiskt stöd
ändras. Kommissionen kommer att lägga fram - senast den 30 juni 2014 ett förslag till strategi med
huvudsakliga åtgärder, preliminär budget och tidplan för uppfyllelse av målen
för Galileo och Egnos, - senast den 15 december varje år ett årligt arbetsprogram
för nästa år där strategin omsätts i detaljerade åtgärder och indikatorer, - senast den 15 mars efterföljande år en årlig lägesrapport
med en utvärdering av genomförandet av det årliga arbetsprogrammet, - senast den 30 juni 2018 och tillräckligt tidigt för
förberedelserna inför nästa fleråriga budgetram en halvtidsutvärdering av Galileo-
och Egnosprogrammen med inriktning på kvantitativa och kvalitativa resultat. Förutom dessa standardåtgärder kommer kommissionen inom
ramen för sina befogenheter att strategiskt övervaka Galileo- och
Egnosprogrammen stärka formerna för uppföljning och utvärdering av det organ
som förvaltar programmen genom att ålägga detta att lämna in årliga
förvaltningsplaner och lägesrapporter, genom att hålla regelbundna möten om
programmens framåtskridande och genom att utföra ekonomi- och teknikrevision. Dessutom bör medlemsstaterna medverka i uppföljningen av
programmen, t.ex. genom att deras tekniska kompetens tas i anspråk för övervakningen
av programmens tekniska utveckling och genom att de får föreslå
prestandaindikatorer för bedömning av programmen. I den löpande förvaltningen kommer slutligen kommissionen
att införa en riskhanteringsmekanism och använda lämpliga förvaltningsredskap
för att hålla nere programmens kostnader med hjälp av bättre
kostnadsskattningar, med ledning av tidigare erfarenheter och det faktiska
genomförandet av systemen.
2.2.
Administrations- och kontrollsystem
2.2.1.
Risker som identifierats
I
centrum för kommissionens arbete står riskhantering, vars betydelse framhölls
vid omläggningen av styrningen 2007. Alla risker med programmen har
sammanställts i ett register, uppdelade i risker med den industriella
leveranskedjan, risker med ESA, risker med Europeiska byrån för GNSS, risker
med externa faktorer som politiska beslut och säkerhetskrav samt risker med
interna faktorer som programmens organisation. Till varje risk knyts en
sannolikhet att inträffa och en grad av inverkan. Riskregistret omfattar också
en förteckning över åtgärder för att minska sannolikheten att risken
förverkligas. Riskerna är klassificerade enligt följande: • Teknikrisker:
satellitnavigering bygger på den senaste, oprövade tekniken, vars
specifikationer hela tiden utvecklas. • Industririsker:
i uppbyggnaden av denna infrastruktur deltar många industriaktörer i flera
länder, som måste samordnas effektivt så att processen utmynnar i
tillförlitliga, helt integrerade system, särskilt i säkerhetshänseende. • Marknadsrisker:
det måste undvikas att tekniska prestanda blir lägre än vad som tillkännagetts,
eftersom det kan skada systemens anseende hos användare i världen och leda till
att de inte utnyttjas. Det måste också säkerställas att det finns
tillförlitliga mottagare tillgängliga från och med 2014–2015 för Galileos
inledningstjänster, särskilt PRS. • Förseningsrisker:
varje försening kan äventyra möjligheterna att etablera systemen och kan
medföra kostnadsöverskridanden. • Styrningsrisker:
i programmens styrning deltar olika organ som måste samarbeta, så det är
viktigt att garantera stabilitet och ordning. Dessutom måste hänsyn tas till
olika åsikter hos de involverade aktörerna, särskilt medlemsstaterna, i flera
viktiga frågor. Här bör man överväga riskdelning, särskilt av ekonomiska risker
och säkerhetsrisker, mellan de aktörer som har bäst möjligheter att bära dem. • Ansvarsrisker:
som all infrastruktur kan de två europeiska satellitsystemen direkt eller
indirekt vålla skada för användare eller tredje man. Enligt kommissionens
bedömning av rättsläget finns det ingen adekvat rättslig ram för en lämplig
avvägning mellan de drabbades intressen och intressena för dem som äger och
driver satellitnavigeringssystemen. Därför bör lämpliga initiativ tas på både
europeisk och internationell nivå för att råda bot på situationen före 2014. Kommissionen
genomför därför undersökningar i samverkan med andra internationella instanser.
2.2.2.
Planerade kontrollmetoder
Merparten
av anslagen handhas med indirekt förvaltning enligt delegeringsavtal. Det bör
påpekas att GNSS-budgeten genomförs genom upphandling. Internkontrollen bygger
på förhandskontroller av upphandlingsförfarandena (bedömning och val av
uppdragstagare) samt uppföljning av transaktioner enligt delegeringsavtal och
av projektförvaltningsplaner där man angett ansvar för alla berörda parter och
infört exakta rutiner för arbetsflöde och kontroller. Närmare bestämt handlar
det om följande: - Deltagande
i regelbundna möten (förvaltningsmöten och tekniska möten). - Skyldighet
att lämna kvartalsrapporter om läget i programmen. - Skyldighet
att lämna kvartalsrapporter om ianspråktagande av unionsmedel, med tydlig
uppdelning av ianspråktagande efter avtal med företag samt aktuella
förteckningar över använda resurser. För
upphandlingar kommer kontrollmetoderna inte att ändras, utan fortsätta att
inriktas huvudsakligen på slutförande av tekniska etapper som är juridiskt
knutna till avtalsenliga utbetalningar. Kommissionens
administrativa uppgifter består i att följa upp betalningar gjorda av
utanordnaren till företag med ledning av ovannämnda rapporter. Ett team med
minst 5–10 heltidsekvivalenter krävs för att kontrollera att
delegeringsavtal genomförs administrativt och tekniskt korrekt. Kommissionen
kommer att kontrollera att det inte förekommer någon dubbel finansiering av vissa
delar genom Horisont 2020, ramprogrammet för forskning och innovation. Som
sägs i punkt 1.5.3 har kommissionen sammanställt ett riskregister för att få
överblick över de faktorer som kan påverka programmen. Som
sägs i artikel 29 i förordningen kommer de organ som förvaltar programmen
att få erforderligt tekniskt bistånd. På
grund av GNSS-programmens mycket tekniska, specialiserade art förväntas inga
större ändringar av kontrollerna. Felfrekvensen
förväntas bli ungefär lika hög som nu. Varje år genomförs revisioner för att
kontrollera föregående års transaktioner. Felfrekvensen var 2009 lägre än 1 %
(den rekommenderade ekonomiska korrektionen som andel av de totala utbetalade
beloppen). Felfrekvensen kan till och med komma att minska på grund av
revisorernas rekommendationer till Europeiska rymdorganisationen. Med tanke på
avtalens karaktär kan denna felfrekvens tänkas gälla för hela GNSS-programmens
budget.
2.3.
Åtgärder för att förebygga bedrägeri och
oegentligheter/oriktigheter
Beskriv förebyggande
åtgärder (befintliga eller planerade). I
avtal enligt denna förordning, inklusive avtal med deltagande tredjeländer och
internationella organisationer, ingår villkor om uppföljning och ekonomiska
kontroller som utförs av kommissionen eller dess ombud samt om revisioner som
utförs av revisionsrätten eller OLAF, vid behov på plats.
3.
BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
3.1.
Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och
budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
· Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”) Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i
nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i
den årliga budgeten i nummerföljd. Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag || Diff./Icke-diff. ([43]) || från Efta-länder[44] || från kandidatländer[45] || från tredjeländer[46] || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen [1] || 02010405 Europeiska satellitnavigeringsprogram (Egnos och Galileo) — Administrativa utgifter || Icke-diff. || JA || NEJ || JA || NEJ [1] || 020501 Europeiska satellitnavigeringsprogram (Egnos och Galileo) || Diff. || JA || NEJ || JA || NEJ · Nya budgetrubriker som föreslås Redovisa de berörda
rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik –
de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd. Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag Nr [Beteckning………………………………..] || Diff./Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidatländer || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen [1] || 020503 Färdigställande av europeiska satellitnavigeringsprogram (Egnos och Galileo) || Diff. || JA || NEJ || JA || NEJ
3.2.
Beräknad inverkan på utgifterna
3.2.1.
Sammanfattning av den beräknade inverkan på
utgifterna
Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen: || 1 || Smart tillväxt för alla GD Näringsliv || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021 || År 2022 || Åren 2023–2030 || TOTALT Driftsanslag || || || || || || || || || || || 020501 || Åtaganden || (1) || 1 163,5 || 1 187,5 || 990,25 || 1 010 || 799,75 || 1 049,5 || 1 668 || 0 || 0 || 0 || 7 868,5 Betalningar || (2) || 1 011,5 || 1 181,5 || 955,25 || 1 011 || 672,75 || 1 010,5 || 898 || 500 || 480 || 148 || 7 868,5 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program[47] || || || || || || || || || 02010405 || || (3) || 3,5 || 3,5 || 3,75 || 4 || 4,25 || 4,5 || 5 || 0 || 0 || 0 || 28,5 TOTALA anslag för GD Näringsliv || Åtaganden || =1+1a +3 || 1 167 || 1 191 || 994 || 1 014 || 804 || 1 054 || 1 673 || 0 || 0 || 0 || 7 897 Betalningar || =2+2a +3 || 1 015 || 1 185 || 959 || 1 015 || 677 || 1 015 || 903 || 500 || 480 || 148 || 7 897 TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || x || || || || || || || Betalningar || (5) || x || || || || || || || TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || x || || || || || || || TOTALA anslag för RUBRIK <….> i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || x || || || || || || || Betalningar || =5+ 6 || x || || || || || || || Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen
påverkas av förslaget eller initiativet: TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || || Betalningar || (5) || || || || || || || || TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || || || || || || || || TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) || Åtaganden || =4+ 6 || || || || || || || || Betalningar || =5+ 6 || || || || || || || || Rubrik i den fleråriga budgetramen: || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT GD: Näringsliv || Personalresurser || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,392 || 8,884 || 8,884 || 66,252 Övriga administrativa utgifter || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 5,950 GD Näringsliv TOTALT || Anslag || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202[48] TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023–2030 || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 1 177,623 || 1 201,623 || 1 004,623 || 1 024,623 || 814,242 || 1 063,734 || 1 682,734 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 7 969,202 Betalningar || 1 025,623 || 1 195,623 || 969,623 || 1 025,623 || 687,242 || 1 024,734 || 912,734 || 500,000 || 480,000 || 148,000 || 7 969,202
3.2.2.
Beräknad inverkan på driftsanslagen
¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i
anspråk þ Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk
enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till
tre decimaler) Mål och resultatbeteckning ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT || RESULTAT Typ[49] || Typ || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Totalt antal || Total kostnad SÄRSKILT MÅL nr 1[50] Utveckla och tillhandahålla infrastruktur och tjänster för global satellitnavigering (Galileo) || || || || || || || || || || || || || || || || Galileo || 5 tjänster || – || 3 || 930,5 || 3 || 942,5 || 3 || 744,25 || 3 || 763 || 3 || 552,75 || 3/5 || 802,5 || 5 || 1 421 || 5 || 6 156,5 Delsumma särskilt mål nr 1 || || 930,5 || || 942,5 || || 744,25 || || 763 || || 552,75 || || 802,5 || || 1 421 || || 6 156,5 SÄRSKILT MÅL nr 2[51] Tillhandahålla tjänster för förbättrade GPS-prestanda i Europa (Egnos) || || || || || || || || || || || || || || || || Egnos || 3 tjänster || – || 3 || 233 || 3 || 245 || 3 || 246 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 1 712 Delsumma särskilt mål nr 2 || || 233 || || 245 || || 246 || || 247 || || 247 || || 247 || || 247 || || 1 712 TOTALA KOSTNADER || – || 1 163,5 || – || 1 187,5 || – || 990,25 || – || 1 010 || – || 799,75 || – || 1 049,5 || – || 1 668 || – || 7 868,5
3.2.3.
Beräknad inverkan på de administrativa anslagen
3.2.3.1.
Sammanfattning
¨ Förslaget/initiativet kräver inte att administrativa anslag
tas i anspråk. þ Förslaget/initiativet kräver att administrativa anslag tas i
anspråk enligt följande: Miljoner euro (avrundat
till tre decimaler) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,392 || 8,884 || 8,884 || 66,252 Övriga administrativa utgifter || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 5,950 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202 Belopp utanför RUBRIK 5[52] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Övriga administrativa utgifter || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTALT || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202
3.2.3.2.
Beräknat personalbehov
¨ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i
anspråk. þ Förslaget/initiativet
kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Uppgifterna ska anges i heltal (eller med
högst en decimal) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) 02 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 63 || 63 || 63 || 63 || 60 || 56 || 56 02 01 01 02 (vid delegationer) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 02 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Extern personal (i heltidsekvivalenter)[53] 02 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier – totalt) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 02 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter vid delegationerna) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 02 01 04 aa [54] || - vid huvudkontoret[55] || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 - vid delegationerna || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 02 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Annan budgetrubrik (ange vilken) || – || – || – || – || – || – || – TOTALT || 89 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 82 XX motsvarar det politikområde eller den
avdelning i budgeten som avses. Beskrivning av
arbetsuppgifter: Personalbehovet
kommer att täckas av anställda vid generaldirektoratet som redan sysslar med
förvaltning av åtgärden eller omplaceras inom generaldirektoratet, i
förekommande fall kompletterat med eventuella tilläggsanslag till det
förvaltande generaldirektoratet enligt det årliga budgetförfarandet inom befintliga
budgetramar. GD Näringsliv räknar med att vissa uppgifter läggs ut på ett
befintligt organ. Belopp och fördelning kommer vid behov att ändras beroende på
hur denna utläggning fortskrider. Tjänstemän och tillfälligt anställda || - Övervaka genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen syftande till installation och effektiv, enhetlig drift av Egnos och Galileo. - Tillhandahålla rättsliga bedömningar som underlag för politiska beslut. - Se till att föreslagna lösningar överensstämmer med gällande regler. - Sörja för en sund ekonomisk förvaltning. - Vidta de åtgärder som krävs för effektiv kostnadskontroll. - Förvalta verksamhet med anknytning till internationellt samarbete. Extern personal || Understödja ovannämnda uppgifter.
3.2.4.
Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
þ Förslaget/initiativet är förenligt med den fleråriga
budgetramen 2014–2020 enligt kommissionens meddelande KOM(2011) 500 av den
29 juni 2011. ¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda
rubriken i den fleråriga budgetramen. Förklara i förekommande fall vilka ändringar i
planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp. –
¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen
utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[56]. Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda
rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
3.2.5.
Bidrag från tredje part
–
¨ Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller
initiativet. –
þ Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande: Förhandlingar pågår för närvarande med Norge
och Schweiz, men något formellt avtal har ännu inte ingåtts och torde inte
ingås inom den närmaste framtiden. Därför kan inga bidrag från tredje part beaktas
i detta skede. Det bör noteras att dessa länder inte kommer att direkt
medfinansiera GNSS-programmen som sådana (så det tillkommer alltså inga
ytterligare medel i form av inkomster i unionsbudgeten), utan de kommer att
lämna ett externt bidrag. Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Totalt Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen || || || || || || || || TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || ||
3.3.
Beräknad inverkan på inkomsterna
–
¨ Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida. Inga inkomster har beaktats innan
konstellationen blir färdig, då de första tjänsternas prestanda inte torde leva
upp till de potentiella användarnas förväntningar innan infrastrukturen är helt
installerad. Innan dess bör formerna för förvaltning av
inkomster analyseras, så att man kan fastställa vilken slags enhet (offentlig
eller privat) som ska kassera in inkomsterna, exakt vilka inkomster som kan bli
aktuella samt hur stora de kan bli. –
þ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: –
¨ Påverkan på egna medel –
þ Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[57] 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Ange vilka budgetrubriker
i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att
avsättas för särskilda ändamål Ange med vilken
metod inverkan på inkomsterna har beräknats. [1] EUT L 196, 24.7.2008, s. 1. [2] KOM(2011) 5 slutlig. [3] KOM(2011)500 slutlig. Meddelande från kommissionen till
Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och
Regionkommittén: En budget för Europa 2020. [4] KOM(2011) 398 slutlig. Förslag till rådets förordning om
den fleråriga budgetramen för 2014–2020. [5] KOM(2010) 308. [6] EUT L 246, 20.7.2004, s. 30. [7] EUT C […], […], s. […]. [8] EUT C […], […], s. […]. [9] KOM(2010) 614 slutlig/2. [10] KOM(2011) 152. [11] EUT L 248, 16.9.2002, s. 1. [12] KOM(2011) 398 slutlig. [13] KOM(2011)500 slutlig. [14] EUT L 276, 20.10.2010, s. 1. [15] EUT L 246, 20.7.2004, s. 30. [16] EUT L 201, 3.8.2010, s. 30. [17] EUT L 55, 28.2.2011, s. 13. [18] EUT L 196, 24.7.2008, s. 1. [19] EUT L 138, 28.5.2002, s. 1. [20] EUT L 287, 4.11.2011, s. 1. [21] EGT L 317, 3.12.2001, s. 1. [22] EUT L 141, 27.5.2011, s. 17. [23] EUT C 304, 15.10.2011, s. 7. [24] EUT L 345, 23.12.2008, s. 75. [25] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1. [26] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. [27] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2. [28] EUT L 196, 24.7.2008, s. 1. [29] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad
budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB. [30] I den mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b
i budgetförordningen. [31] Den europeiska regionen inom Egnossystemet består av de
44 länder som är medlemmar av Europeiska civila luftfartskonferensen. [32] Egnos
öppna tjänst definieras i detta dokument: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/satnav/egnos/files/brochures-leaflets/egnos-os-sdd_en.pdf [33] Undersökning av hur bortfall av GPS-signalen påverkar
brittiska kommersiella tjänster och myndighetstjänster (2001): http://www.ofcom.org.uk/static/archive/ra/topics/research/topics/other/gpsreport/gps-report.pdf
[34] Council Resolution on the European contribution to the
development of a Global Navigation Satellite System (GNSS), 19 december
1994 (svensk version ej tillgänglig). [35] Internationellt avtal av den 26 juni 2004 om främjande,
tillhandahållande och användning av de satellitbaserade navigationssystemen
Galileo och GPS och relaterade tillämpningar. [36] KOM(2011) 5 slutlig. [37] KOM(2011) 500 slutlig. [38] Galileoprogrammet består av fyra faser: utformning,
utveckling, installation och drift. Installationsfasen avslutas 2019. Fasen med
fullständig drift kommer då att pågå och fortsätta efter 2020, så att systemets
drift och upprustningar av konstellationen fortgår i åratal för att undvika
avbrott i tjänsterna. [39] Närmare förklaringar av de olika
metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i
budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [40] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen.
Europeiska byrån för GNSS kommer att medverka i förvaltningen av
satellitnavigeringsprogrammen. [41] De europeiska nationella rymdorganen. [42] ESA (Europeiska rymdorganisationen). [43] Differentierade respektive icke-differentierade anslag. [44] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen. Förhandlingar
ska inledas med Norge så att landet kan bidra till budgeten 2014–2020. [45] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella
kandidatländer på västra Balkan. [46] Förhandlingar pågår med Schweiz så att landet kan bidra
till budgeten 2014–2020. [47] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
s.k. BA-poster). [48] Personalminskningen beror direkt på
den nya styrningen och utläggningen av vissa delar av driften av systemen på
Europeiska byrån för GNSS, vilket kommer att redovisas närmare i samband med
ändringen av förordning 912/2010 om byrån. Den tekniska personalen, som för
närvarande är anställd av kommissionen, ska överföras till byrån så att byrån
kan fullgöra sina nya uppgifter. [49] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster
som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal
kilometer väg som har byggts). [50] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Särskilt mål…”. [51] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Särskilt mål…”. [52] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder. [53] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som
inte används i den svenska versionen]. [54] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom
driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster). [55] Inom förvaltningen av strukturfonderna, Europeiska
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) samt Europeiska fiskerifonden
(EFF). [56] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet. [57] När det gäller traditionella egna medel (tullar och
sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag
för uppbördskostnader.