Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av programmet Rättigheter och medborgarskap för perioden 2014–2020 /* KOM/2011/0758 slutlig - 2011/0344 (COD) */
MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Som bekräftas i
Stockholmsprogrammet fortsätter utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet
och rättvisa att vara en prioritering för Europeiska unionen. Ikraftträdandet
av Lissabonfördraget, som också innebar att Europeiska unionens stadga om de
grundläggande rättigheterna fick bindande verkan, har visserligen redan lett
till betydande framsteg på detta område. Men trots det står unionen fortfarande
inför en rad utmaningar, såsom otillräcklig eller inkonsekvent tillämpning av
vissa rättigheter i unionen eller bristande kunskaper om delar av
unionslagstiftningen hos medborgare och offentliga myndigheter.
Lagstiftningsåtgärder och strategiska åtgärder samt ett konsekvent genomförande
av dessa är nyckelverktyg i sammanhanget. Finansiering kan bidra till
utvecklingen på området genom att skapa förutsättningar för att stödja och
främja genomförandet av lagstiftning och politik. I enlighet med meddelandet om översyn av EU:s
budget[1]
anlades ett nytt perspektiv på de finansieringsinstrument och verktyg som
används för närvarande, för att garantera att tydlig hänsyn tas till mervärdet
för EU och sörja för rationalisering och förenkling av
finansieringsmekanismerna. I meddelandet En budget för Europa 2020[2] fastslog
kommissionen att det finns behov av en enklare och öppnare budget för att komma
till rätta med de problem som komplicerade programstrukturer och det stora
antalet olika program ger upphov till. Området Rättvisa nämndes som exempel på
områden som är så fragmenterade att åtgärder bör vidtas. Avsikten är nu att förenkla och rationalisera
systemet genom att låta programmet Rättigheter och medborgarskap ersätta tre
befintliga program, nämligen - Grundläggande rättigheter och medborgarskap - Daphne III, - Avsnitten ”Antidiskriminering och mångfald” och
”Jämställdhet” i programmet för sysselsättning och social solidaritet
(Progress). Sammanslagningen av dessa program, som alla
baseras på bestämmelserna i del III, avdelning V i fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, kommer att möjliggöra en övergripande
finansieringsstrategi på detta område. Programmets allmänna mål är att bidra till att
skapa ett område där personers rättigheter, i enlighet med Fördraget om
Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens stadga om de
grundläggande rättigheterna, främjas och skyddas. Programmet bör särskilt
främja de rättigheter som grundar sig på unionsmedborgarskapet, principerna om
icke-diskriminering och jämställdhet mellan kvinnor och män, rätten till skydd
för personuppgifter, barnets rättigheter, rättigheter som grunder sig på
unionens konsumentlagstiftning och på rätten att bedriva näringsverksamhet på
den inre marknaden. För att verkligen
vara verkningsfulla och ge tydliga resultat för medborgare och företag måste
rättigheterna vara kända för dem som tillämpar dem, av dem som informerar
människor om vilka rättigheter de har och av dem som omfattas av dessa
rättigheter samt tillämpas konsekvent och effektivt i hela unionen. Ett sätt
att uppnå detta är att stödja utbildning och informationskampanjer, stärka
nätverk och underlätta gränsöverskridande samarbete. Vidare behöver Europeiska
unionen skaffa sig en sund analytisk grund till stöd för politiken och
lagstiftningen på området för rättigheter och medborgarskap. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED
BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR 2.1. Samråd med berörda parter Den 20 april 2011 inleddes ett offentligt
samråd med berörda parter om framtida finansieringsverksamhet på området
rättvisa, grundläggande rättigheter och jämlikhet för perioden efter 2013[3]. Det
fanns tillgängligt på internet under två månader och var öppet för alla berörda
aktörer och enskilda. Bland de 187 svarande som lämnade bidrag fanns en stor
andel icke statliga organisationer. De flesta medlemsstater fanns
representerade bland de svarande. De svarande gjorde en positiv bedömning av
programmens politiska mål och bekräftade behovet av finansiering på de berörda
områdena. De ansåg att kravet på europeiskt mervärde var uppfyllt och angav
inget område för vilket finansieringen borde avbrytas. Behovet av förenkling
och förbättring bekräftades och de flesta åtgärdsförslagen bemöttes positivt,
även förslagen om ett minskat antal program och förenklade förfaranden. Exempel på finansieringsverksamhet som förespråkades
av de berörda parterna är utbyte av god praxis, utbildning för yrkesverksamma
på det rättsliga området, information och kampanjer för att öka medvetenheten,
stöd till nätverk, undersökningar osv. Alla typer av verksamhet som vann de
berörda parternas gillande tas uttryckligen upp i artikel 5 i förslaget. De
svarande var ense med kommissionen när det gäller vilka aktörer som bör kunna
få finansiering och vilka typer av finansieringsmekanismer som skulle kunna
användas. 2.2. Konsekvensanalys En konsekvensanalys har genomförts beträffande
framtida finansieringsinsatser för hela området rättvisa, rättigheter och
jämlikhet, som för närvarande omfattar sex program[4]. Denna
konsekvensanalys är av relevans för såväl förslaget om programmet ”Rättsliga
frågor” som för förslaget om programmet ”Rättigheter och medborgarskap”.
Konsekvensanalysen bygger på etapputvärderingarna av de nuvarande programmen[5]. Dessa
bekräftade att programmen överlag är effektiva och verkningsfulla, men
identifierade också vissa brister och utrymmen för förbättringar. I
konsekvensanalysen övervägdes följande tre alternativ: Alternativ A: Att bibehålla sex program och att ta itu med vissa av de konstaterade
problemen genom förändringar av den interna förvaltningen av programmen. En
förbättrad förvaltning och ett effektivare stöd genom starka synergier mellan
programmen skulle göra det möjligt att komma till rätta med vissa av problemen.
Den viktigaste orsaken till dessa, nämligen det (alltför) stora antalet
program, skulle dock inte bli föremål för åtgärder, och därmed skulle de
förbättringar som kan uppnås med detta alternativ vara begränsade. Alternativ B: Att utöver åtgärderna enligt alternativ A slå samman de sex olika
programmen till två. Detta alternativ skulle ge utrymme för flexibilitet vid
användningen av medel och fastställandet av de årliga politiska
prioiteringarna. Därmed skulle programmen bli enklare att hantera (för båda
mottagare och förvaltning) och effektivare, eftersom det skulle krävas
betydligt färre förfaranden. Programmens effektivitet skulle dessutom
förbättras på så sätt att uppsplittringen och utspädningen av medel skulle
kunna hanteras på ett bättre sätt inom ramen för två program. Personalresurser
skulle kunna frigöras, eftersom färre förfaranden skulle minska den administrativa
bördan. Dessa resurser skulle omfördelas till insatser för att effektivisera
programmen (spridning av resultat, övervakning, tillhandahållande av
information osv.). Alternativ C: Att
endast genomföra ett program. Detta alternativ ger möjlighet att åtgärda alla
problem som grundar sig på det stora antalet program och den ökade
administrativa börda som följer av att behöva förvalta dessa. Rättsliga
begränsningar innebär att man inte kommer at kunna täcka finansieringsbehoven
för alla berörda politikområden med detta program. Det blir då nödvändigt att
göra ett val mellan det rättsliga området och det område som rör rättigheter
och medborgarskap. Även om denna lösning kan ge maximal effekt för
programförvaltningen, ger den inte tillräckliga möjligheter att ta hänsyn till
de politiska prioriteringarna och behoven för politikområdet i stort. Efter analys och jämförelse av de olika
alternativen, framstår det som att den bästa lösningen är att slå samman
nuvarande sex program till två, eftersom man därigenom skulle täcka
finansieringsbehoven för samtliga relevanta politikområden (alternativ B).
Jämfört med status quo innebär alternativ B klara fördelar och inga nackdelar.
Alternativ A är inte lika förmånligt som alternativ B, och alternativ C täcker
endast vissa av de berörda politikområdena, vilket gör det alternativet mindre
lämpligt. 3. RÄTTSLIGA ASPEKTER PÅ
FÖRSLAGET Förslaget baseras på artiklarna 19.2, 21.2,
114, 168, 169 och 197 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Kombinationen av dessa artiklar är nödvändig för att fortsätta stödja politik
som har utvecklats och genomförts inom ramen för de tre nuvarande programmen.
Syftet är inte att utsträcka verksamheten till nya politikområden.
Kombinationen av flera artiklar behövs för att uppnå programmet allmänna mål på
ett övergripande sätt och för att göra det möjligt att anta en förenklad och
mer effektiv finansieringsstrategi. Dessa artiklar ger den nödvändiga rättsliga
grunden för de föreslagna verksamheterna och det är inte nödvändigt att använda
artikel 352 för detta ändamål. Enligt artikel 19.2 ska stimulansåtgärder
antas för att stödja medlemsstaternas åtgärder för att bekämpa diskriminering
på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse,
funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, inbegripet insatser som syftar
till att främja jämställdhet mellan kvinnor och främja barns rättigheter. I artikel 21.2 föreskrivs åtgärder på
unionsnivå för att underlätta utövandet av medborgarnas rätt att fritt röra sig
och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorium. Åtgärder som syftar till
att informera medborgare och myndigheter om rätten till diplomatiskt och
konsulärt skydd samt om rätten att rösta i valen till Europaparlamentet och
kandidera i lokalval kan också omfattas av denna artikel, eftersom de i
praktiken bidrar till att underlätta utövandet av rätten att röra sig fritt. Artikel 114 innehåller bestämmelser om
tillnärmning av lagar och andra författningar som syftar till att upprätta den
inre marknaden och få den att fungera. Utöver tillnärmningen av lagstiftning
enligt artikel 114 finns enligt artikel 169 möjlighet att vidta åtgärder som
understöder, kompletterar och övervakar medlemsstaternas politik för att skydda
konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt till att främja
deras rätt till information och utbildning och deras rätt att organisera sig
för att tillvarata sina intressen. Båda bestämmelserna kan ligga till grund för
finansiering av verksamhet som rör frågor om konsumentlagstiftning och
avtalsrättslig lagstiftning. En hög konsumentskyddsnivå samt utveckling av
lagstiftning som underlättar gränsöverskridande transaktioner skapar de
nödvändiga förutsättningarna för att unionsmedborgarna ska kunna utöva sina
rättigheter över gränserna. Artikel 168 föreskriver säkerställande av en
hög hälsoskyddsnivå för människor och unionsinsatser som kompletterar den
nationella politiken när det gäller att förebygga fysiska sjukdomar och mental
ohälsa hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan.
Våld mot barn är ett hot mot barn fysiska och mentala hälsa, och dessa hot kan
ofta vara gränsöverskridande. Barn är en sårbar medborgargrupp och behöver ett
starkare skydd mot dessa faror mot deras fysiska och mentala hälsa. Våld mot kvinnor
är också ett allvarligt hot mot offrens fysiska och mentala hälsa. Även
våldsutsatta kvinnor ska omfattas av ett starkt skydd. Enligt artikel 197 är det möjligt att stödja
medlemsstaterna när de genomför unionslagstiftning genom att underlätta informationsutbytet
eller främja utbildningsprogram. Denna bestämmelse är av särskild betydelse på
områden som grundläggande rättigheter, medborgarskap och uppgiftsskydd, där de
nationella myndigheterna har en viktig roll. De föreslagna finansieringsverksamheterna är
utformade med hänsyn till principerna om mervärde för EU respektive
subsidiaritet. Finansiering ur EU-budgeten är i första hand inriktad på
verksamhet vars mål inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av
medlemsstaterna själva och där ingripanden från EU kan tillföra ett mervärde
jämfört med om medlemsstaterna agerar helt på egen hand. Verksamheter som
omfattas av denna förordning bidrar till en effektiv tillämpning av regelverket
genom att skapa ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna, öka det
gränsöverskridande samarbetet och samarbetet i nätverk samt bidra till att
uppnå en korrekt och konsekvent tillämpning av unionslagstiftningen i hela EU.
Europeiska unionen är i en bättre position än medlemsstaterna att hantera
gränsöverskridande situationer och tillhandahålla en europeisk plattform för
ömsesidigt lärande. En sund analytisk bas för stöd till och utveckling av
politiken kommer att främjas. Insatser på EU-nivå innebär att dessa
verksamheter kan genomföras konsekvent i hela EU och ger dessutom skalfördelar.
Förslaget överensstämmer med proportionalitetsprincipen, eftersom det
inte går utöver det minimum som krävs för att uppnå det uppsatta målet på
europeisk nivå och vad som är nödvändigt för det ändamålet. 4. BUDGETKONSEKVENSER Finansieringsramen för genomförandet av
programmet ”Rättigheter och medborgarskap” under perioden 1 januari
2014–31 december 2020 ska uppgå till 439 miljoner euro (löpande priser). 5. FÖRSLAGETS HUVUDINNEHÅLL Syftet med den
föreslagna lösningen är att kombinera en förenkling av
finansieringsförfarandena, i enlighet med vad alla berörda parter har begärt,
med en mer resultatinriktad strategi. De viktigaste inslagen i denna strategi
är följande: - Förslaget
definierar de allmänna och särskilda mål som programmet syftar till att
uppfylla (artiklarna 3 och 4) och de åtgärdsområden som programmet kommer att
vara inriktat på (artikel 5). De allmänna och särskilda målen fastställer
programmets räckvidd (politikområden), medan de olika åtgärderna är
finansieringsinriktade, vilket innebär att de är tillämpliga på alla berörda
politikområden och på ett övergripande sätt definierar vilka resultat som kan
uppnås med finansiering. Samtidigt definierar de i vilka fall finansiering kan
tillföra ett mervärde när det gäller att uppnå de politiska målen. I samband
med att denna förordning genomförs kommer kommissionen årligen att fastställa
prioriteringarna för finansiering på de olika berörda politikområdena. Alla
finansieringsinstrument som anges i finansieringsförordningen kan användas vid
genomförandet av programmet. Alla juridiska personer som är etablerade i
medlemsstaterna eller i ett tredjeland som medverkar i programmet får delta.
Några andra begränsningar av tillgången till programmet finns inte. Denna
struktur borgar för förenkling och ger bättre förutsättningar att anpassa
programmet till de politiska behoven och den politiska utvecklingen. Vidare ger
den en stabil grund för utvärdering, eftersom de särskilda målen är direkt
knutna till utvärderingsindikatorer. Dessa indikatorer kommer att ligga fast
under hela programmets livstid och övervakas och bedömas regelbundet. För att
skapa flexibilitet och stärka genomförandet av programmet föreslås att man inte
reserverar specifika belopp för varje politikområde inom programmet. - Deltagandet av
tredjeländer är begränsat till EES, anslutningsländer, kandidatländer och
potentiella kandidatländer. Andra tredjeländer, särskilt sådana som omfattas av
den europeiska grannskapspolitiken, kan associeras till åtgärder inom
programmet om detta främjar syftet med dessa åtgärder. - Programmets
årliga prioriteringar kommer att fastställas i ett årligt arbetsprogram.
Eftersom detta innebär politiskt styrda val, ska antagandet av det årliga
arbetsprogrammet föregås av ett yttrande från de ständiga representanternas
kommitté enligt det rådgivande förfarandet. Kommissionen kan, på grundval av en kostnads- och
nyttoanalys, använda sig av ett redan befintligt genomförandeorgan för
genomförandet av programmet, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003
av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som
ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram. 2011/0344 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av programmet Rättigheter och medborgarskap
för perioden 2014–2020
(Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 19.2, 21.2, 114, 168, 169 och 197, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag, efter översändande av utkastet till
lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och
sociala kommitténs yttrande, med beaktande av Regionkommitténs yttrande, i enlighet med det ordinarie
lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1)
Europeiska unionen bygger på principerna om frihet,
demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande
friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för
medlemsstaterna. Varje medborgare i unionen har de rättigheter som följer av
fördraget. Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som
genom ikraftträdandet av Lissabonfördraget blev rättsligt bindande i hela unionen,
tar upp de grundläggande rättigheter och friheter som tillkommer människor i
unionen. Dessa rättigheter måste främjas och respekteras för att omsättas i
praktiken. Det bör införas garantier för att dessa rättigheter kan utövas fullt
ut och eventuella hinder bör avskaffas. (2)
I Stockholmsprogrammet[6] bekräftas
prioriteringen att utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och
specificerar att till de politiska prioriteringarna hör att skapa ett Europa
som bygger på rättigheter. Finansiering anges som ett av de viktigaste
verktygen för ett lyckat genomförande av Stockholmsprogrammets politiska
prioriteringar. (3)
Medborgarna bör kunna utöva de rättigheter som
följer av unionsmedborgarskapet till fullo. De bör kunna utöva sin rätt att
fritt röra sig och uppehålla sig i unionen, sin rätt att rösta och ställa upp
som kandidat i val till Europaparlamentet och i lokala val, sin rätt till
konsulärt skydd och sin rätt att rikta framställningar till Europaparlamentet.
De bör kunna känna sig bekväma med att leva, resa och arbeta i en annan
medlemsstat, och förlita sig på att deras rättigheter skyddas oavsett var i
unionen de råkar befinna sig. (4)
Medborgare och företag bör också kunna dra full
nytta av den inre marknaden. Konsumenterna bör kunna åtnjuta de rättigheter som
grundar sig på konsumentlagstiftningen och företag bör få det stöd som krävs
för att de ska kunna utöva rätten att bedriva näringsverksamhet på den inre
marknaden. Insatser för att utveckla den avtalsrättsliga lagstiftningen och
konsumentlagstiftningen ger utrymme för praktiska lösningar för företag och
konsumenter som ställs inför problem i gränsöverskridande situationer. Syftet
är att skapa större valfrihet och göra det billigare för dessa kategorier att
ingå avtal med partner i en annan medlemsstat, utan att inkräkta på kraven på
en hög nivå av konsumentskydd. (5)
Principen om icke-diskriminering på grund av kön,
ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning,
ålder eller sexuell läggning samt principen om jämställdhet mellan kvinnor och
män är gemensamma värden för medlemsstaterna. Det fortlöpande målet att bekämpa
alla former av diskriminering kräver samordnade insatser, också när det gäller
fördelning av anslag. (6)
Enligt artiklarna 8 och 10 i fördraget om
Europeiska unionens funktionssätt bör all verksamhet inom programmet stödja
jämställdhetsintegrering och målen rörande icke-diskriminering. Programmet bör
därför övervakas och utvärderas regelbundet för att det ska gå att bedöma hur
jämställdhets- och diskrimineringsfrågor behandlas inom programmets
verksamheter. (7)
Kvinnovåld i alla dess former är ett brott mot de
grundläggande rättigheterna och ett allvarligt folkhälsoproblem. Sådant våld
förekommer i hela unionen och det krävs en samordnad insats för att bekämpa
det. Insatser för att bekämpa våldet mot kvinnor bidrar till att främja
jämställdhet mellan kvinnor och män. (8)
I fördraget åläggs unionen att främja skyddet av
barns rättigheter (artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen) och samtidigt
bekämpa diskriminering. Barn är sårbara, särskilt de som lever i fattigdom, är
offer för social utestängning, lider av funktionsnedsättningar eller befinner
sig i särskilda situationer som utsätter dem för risk. Åtgärder bör vidtas för
att främja barns rättigheter och bidra till att skydda barn från övergrepp och
våld, vilket utgör ett stort hot mot deras fysiska och mentala hälsa. (9)
Mot bakgrund av den ständigt pågående tekniska
utvecklingen och globaliseringen är det av största vikt att personuppgifter
omfattas av ett effektivt skydd även i fortsättningen. Unionens rättsliga ram
för uppgiftsskydd bör tillämpas på ett effektivt och enhetligt sätt inom
Europeiska unionen. För att uppnå detta bör unionen kunna stödja
medlemsstaternas ansträngningar att genomföra denna rättsliga ram. (10)
I kommissionens meddelande om Europa 2020[7]
presenteras en strategi för en smart och hållbar tillväxt för alla. Genom att
stödja och främja de rättigheter som tillkommer människor i unionen, bekämpa
diskriminering och orättvisor och främja medborgarskap bidrar man till att
stärka förutsättningarna att uppnå de särskilda målsättningarna och
huvudinitiativen i Europa 2020-strategin. (11)
Erfarenheterna från insatser på unionsnivå har
visat att man för att uppnå dessa mål måste använda en kombination av
instrument, däribland lagstiftning, politiska initiativ och finansiering.
Finansiering är ett viktigt verktyg för att komplettera lagstiftningsåtgärder.
Ett finansieringsprogram bör därför inrättas. I kommissionens meddelande om en
budget för Europa 2020[8]
betonas behovet av att rationalisera och förenkla den finansiering som utgår
från EU. Meningsfull förenkling och effektiv förvaltning av finansieringen kan
uppnås genom en minskning av antalet program och rationalisering, förenkling
och harmonisering av finansieringsbestämmelser och finansieringsförfaranden. (12)
Som ett svar på behovet av förenkling och effektiv
förvaltning av finansieringen, införs genom denna förordning programmet
Rättigheter och medborgarskap, i syfte att säkerställa en fortsättning och
utveckling av den verksamhet som tidigare utfördes på grundval av tre olika
program. Dessa inrättades genom rådets beslut 2007/252/EG av den 19 april 2007
om inrättande av det särskilda programmet Grundläggande rättigheter och
medborgarskap för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet
Grundläggande rättigheter och rättvisa[9].
Europaparlamentets och rådets beslut nr 779/2007/EG av den 20 juni 2007 om
inrättande för perioden 2007–2013 av ett särskilt program för att förebygga och
bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och
riskgrupper (Daphne III-programmet) som en del av det allmänna programmet
Grundläggande rättigheter och rättvisa[10], samt avsnitten ”Antidiskriminering
och mångfald” och ”Jämställdhet” i Europaparlamentets och rådets beslut nr
1672/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av ett gemenskapsprogram för
sysselsättning och social solidaritet – Progress[11]. (13)
I kommissionens meddelanden om en översyn av EU:s
budget[12]
respektive om en budget för Europa 2020 betonas vikten av att inrikta
finansieringen på insatser med ett tydligt europeiskt mervärde, det vill säga
där insatser på unionsnivå kan tillföra ett mervärde jämfört med om
medlemsstaterna vidtar åtgärder på egen hand. Insatser som omfattas av denna
förordning bör bidra till att skapa ömsesidigt förtroende mellan
medlemsstaterna, öka det gränsöverskridande samarbetet och samarbetet i nätverk
samt bidra till att uppnå en korrekt och konsekvent tillämpning av
EU-lagstiftningen. Finansieringen bör också bidra till att sprida kunskaper om
unionens lagstiftning och politik till alla berörda samt till att skapa en sund
analytisk grund för stöd till och utveckling av unionens lagstiftning och
politik. Insatser på EU-nivå innebär att dessa verksamheter kan genomföras
konsekvent i hela EU och ger dessutom skalfördelar. Vidare är Europeiska
unionen i en bättre position än medlemsstaterna att hantera gränsöverskridande
situationer och tillhandahålla en europeisk plattform för ömsesidigt lärande. (14)
För att genomföra principen om sund ekonomisk
förvaltning bör denna förordning innehålla bestämmelser om lämpliga verktyg för
att utvärdera hur förordningen fungerar. Förordningen bör för detta ändamål
fastställa allmänna och särskilda mål. I syfte att mäta i vilken utsträckning
de särskilda målen har uppnåtts bör det införas en uppsättning indikatorer.
Dessa indikatorer bör gälla under hela programperioden. (15)
Genom denna förordning fastställs för det fleråriga
programmet en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för
budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 17 i det
interinstitutionella avtalet av den XX mellan Europaparlamentet, rådet och
kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning. (16)
Denna förordning bör genomföras i full överensstämmelse
med förordning (EU, Euratom) nr XX/XX av den XX om de finansiella bestämmelser
som ska tillämpas på Europeiska unionens årliga budget. Vid genomförandet är
det viktigt att dra nytta av förenklingsverktyg som införs genom den sistnämnda
förordningen. Vidare bör kriterierna för identifiering av åtgärder som ska
stödjas vara inriktade på att fördela tillgängliga finansiella resurser på de
åtgärder som har störst effekt med hänsyn till det politiska mål som
eftersträvas. (17)
Kommissionen bör har de genomförandebefogenheter
som krävs för att anta de årliga arbetsprogrammen. Befogenheterna bör utövas i
enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den
16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas
kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[13]. Med
hänsyn till de belopp som berörs årligen kan budgetkonsekvenserna anses som
obetydliga. Därför bör det rådgivande förfarandet tillämpas. (18)
För att säkerställa en effektiv fördelning av
anslag ur unionens budget är det viktigt att eftersträva konsekvens,
komplementaritet och synergier mellan finansieringsprogram som stödjer
politikområden med nära anknytning till varandra, särskilt mellan det här
programmet och programmet Rättsliga frågor, som inrättas genom förordning (EU)
nr XX/XX av den XX[14],
programmet Ett Europa för medborgarna, som inrättas genom förordning (EU) nr
XX/XX av den XX[15]
och programmen på de områden som rör inrikes frågor; sysselsättning och sociala
frågor; hälsa och konsumentskydd; utbildning, fortbildning, ungdom, och sport;
informationssamhället; utvidgning; särskilt instrumentet för stöd inför
anslutningen[16]
och de fonder som verkar inom den gemensamma strategiska ramen (GSR-fonder). (19)
Europeiska unionens ekonomiska intressen bör
skyddas genom proportionerliga åtgärder över hela utgiftscykeln, inbegripet
åtgärder för att förebygga, avslöja och utreda oegentligheter, driva in belopp
som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, i förekommande
fall, besluta om påföljder. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) bör
ha rätt att i enlighet med förfarandena i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96[17] utföra
kontroller på platsen och inspektioner hos ekonomiska aktörer i syfte att fastställa
om det har förekommit bedrägeri, korruption eller någon annan olaglig
verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med
finansiering från unionen inom ramen för programmet. (20)
Eftersom målet för denna förordning, nämligen att
bidra till skapandet av ett område där personers rättigheter, i enlighet med
bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska
unionens stadga om de grundläggande rättigheterna främjas och skyddas, inte i
tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre
kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med
subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I
enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte
utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1
Programmets inrättande och varaktighet 1. Genom denna förordning
inrättas Europeiska unionens program Rättigheter och medborgarskap, nedan
kallat programmet. 2. Programmet ska omfatta
perioden 1 januari 2014– 31 december 2020. Artikel 2
Europeiskt mervärde Programmet ska finansiera åtgärder med ett
europeiskt mervärde. Därför ska kommissionen se till att de åtgärder som väljs
ut för finansiering har till syfte att leverera resultat med ett europeiskt
mervärde, och övervaka att det europeiska mervärdet faktiskt uppnåddes genom de
slutliga resultaten av de åtgärder som finansierades genom programmet. Artikel 3
Allmänna mål Programmets allmänna mål ska vara att bidra
till att skapa ett område där personers rättigheter enligt Fördraget om
Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens stadga om de
grundläggande rättigheterna främjas och skyddas. Artikel 4
Särskilda mål 1. För att uppnå det allmänna
målet i artikel 3 ska programmet ha följande särskilda mål: a) Bidra till att stärka utövandet av
rättigheter som grundar sig på medborgarskapet i unionen. b) Främja ett effektivt genomförande av
principerna om förbud mot diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt
ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell
läggning, inklusive jämställdhet mellan kvinnor och män samt funktionshindrades
och äldres rättigheter. c) Bidra till att säkerställa ett starkt
skydd av personuppgifter. d) Stärka respekten för barnets rättigheter. e) Göra det möjligt för konsumenter och
företag att idka näringsverksamhet och handla med förtroende på den inre
marknaden genom att genomdriva de rättigheter som grundar sig på unionens
konsumentlagstiftning och genom att stödja friheten att bedriva
näringsverksamhet på den inre marknaden genom gränsöverskridande transaktioner. 2. Indikatorer för att mäta i
vilken mån målen i punkt 1 har uppnåtts ska bland andra vara uppfattningen inom
EU av hur dessa rättigheter respekteras, utövas och genomförs samt antalet
klagomål. Artikel 5
Åtgärder 1. Med hänsyn till de mål som
anges i artikel 3 och artikel 4 ska åtgärderna i programmet vara inriktade på
följande områden: a) Förbättra allmänhetens medvetande och
kunskaper om unionens lagstiftning och politik. b) Stödja genomförandet av unionens
lagstiftning och politik i medlemsstaterna. c) Främja transnationellt samarbete och
bygga upp ömsesidigt kunskap och ömsesidigt förtroende mellan alla inblandade
aktörer. d) Förbättra kunskaperna om och förståelsen
av frågor av potentiell betydelse för utövandet av de rättigheter och principer
som garanteras av fördraget, stadgan om de grundläggande rättigheterna och
sekundär unionslagstiftning, i syfte att säkerställa att beslutsfattande och
lagstiftning grundar sig på faktiska förhållanden. 2. Genom programmet ska bland
annat följande typer av åtgärder finansieras: a) Analytisk verksamhet, såsom insamling av
data och statistik; utveckling och spridning av gemensamma metoder och i
förekommande fall indikatorer eller riktmärken; undersökningar, forskning och
opinionsundersökningar; utvärderingar och konsekvensanalyser; utarbetande och
offentliggörande av handledningar, rapporter och utbildningsmaterial;
övervakning och utvärdering av införlivandet och tillämpningen av
unionslagstiftning och av genomförandet av unionens politik samt workshoppar,
seminarier, expertmöten och konferenser. b) Utbildningsverksamhet, till exempel
personalutbyte, workshoppar, seminarier, utbildning för utbildare, utformning
av utbildning på internet eller andra former av utbildningsmoduler. c) Ömsesidigt
lärande, samarbete, kampanjer för att öka medvetenheten samt spridning, såsom
identifiering och utbyte av god praxis, nyskapande lösningar och erfarenheter
samt organisation av inbördes utvärdering och ömsesidigt lärande; organisation
av konferenser och seminarier; organisation av kampanjer för att öka
medvetenheten, informationskampanjer, mediakampanjer och evenemang, inklusive
gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar; sammanställning
och publicering av material för informationsspridning och för spridning av
programmets resultat samt utveckling, drift och underhåll av IKT-system och
IKT-verktyg. d) Stöd till viktiga aktörer, till exempel
stöd till medlemsstater vid genomförandet av unionens lagstiftning och politik;
stöd till centrala nätverk på europeisk nivå vilkas verksamhet är kopplad till
genomförandet av programmets mål; nätverksarbete på EU-nivå mellan
specialiserade organ och organisationer samt nationella, regionala och lokala
myndigheter; finansiering av expertnätverk samt finansiering av
övervakningscentrum på EU-nivå. Artikel 6
Deltagande 1. Programmet ska vara öppet för
alla offentliga och/eller privata organisationer och enheter som är lagligt
etablerade i a) medlemsstater, b) Eftaländer som är parter i EES-avtalet, i
enlighet med villkoren i EES-avtalet, c) anslutningsländer, kandidatländer och
potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och villkor som
anges i ramavtalet med dem om deras deltagande i unionsprogram. 2. Offentliga och/eller privata
organisationer och enheter som är lagligt etablerade i andra tredjeländer,
särskilt sådana som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, får
associeras till åtgärder inom programmet om detta skulle främja syftet med
dessa åtgärder. 3. Enligt programmet kan
kommissionen samarbeta med internationella organisationer med verksamhet på de
områden som omfattas av programmet, såsom Europarådet, Organisationen för
ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) samt Förenta nationerna. Programmet
ska vara öppet för deltagande från dessa internationella organisationer. Artikel 7
Budget 1. Finansieringsramen för
genomförandet av programmet ska vara 439 miljoner euro. 2. Finansiella anslag ur
programmet kan också täcka sådana utgifter för förberedande insatser,
övervakning, tillsyn, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för att
förvalta programmet och uppfylla dess mål, särskilt undersökningar,
expertmöten, informations- och kommunikationsåtgärder, inklusive gemensam
kommunikation av Europeiska unionens politiska prioriteringar, så länge
åtgärderna har anknytning till de allmänna målen för denna förordning, utgifter
i samband med it-nätverk för utbyte och behandling av information samt alla
andra kostnader för tekniskt och administrativt stöd som kommissionen ådrar sig
för förvaltningen av programmet. 3. Budgetmyndigheten ska
godkänna de årliga anslag som står till förfogande för varje budgetår; anslagen
får inte överskrida de tak som fastställs genom rådets förordning (EU, Euratom)
nr XX/XX av den XX om den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Artikel 8
Genomförandeåtgärder 1. Kommissionen ska verkställa
unionens finansiella stöd i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr XX/XX av
den XX om de finansiella bestämmelser som ska tillämpas på Europeiska unionens
årliga budget. 2. För att genomföra programmet
ska kommissionen anta årliga arbetsprogram i form av genomförandeakter. Dessa
genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses
i artikel 9.2. 3. De årliga arbetsprogrammen
ska ange vilka åtgärder som behövs för att genomföra programmen, de
prioriteringar som ska göras vid upphandlingar och alla andra uppgifter som
krävs enligt förordning (EU, Euratom) nr XX/XX av den XX om de finansiella
bestämmelser som ska tillämpas på Europeiska unionens årliga budget. Artikel 9
Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av
en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i
förordning EU nr 182/2011. 2. När det hänvisas till denna
punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Artikel 10
Komplementaritet 1. Kommissionen ska i samarbete
med medlemsstaterna säkerställa övergripande konsekvens, komplementaritet och
synergier med andra unionsinstrument, bland annat med programmet Rättsliga
frågor, programmet Ett Europa för medborgarna och med programmen på de områden
som rör inrikes frågor; sysselsättning och sociala frågor; hälsa och
konsumentskydd; utbildning, fortbildning, ungdom, och sport;
informationssamhället; utvidgning; särskilt instrumentet för stöd inför
anslutningen och de fonder som verkar inom den gemensamma strategiska ramen
(GSR-fonder). 2. Programmet kan dela resurser
med andra unionsinstrument, särskilt programmet Rättsliga frågor, vid
genomförandet av åtgärder som överensstämmer med målen i båda programmen. En
åtgärd som beviljats stöd från programmet kan också få stöd från programmet
Rättsliga frågor, förutsatt att finansieringen inte täcker samma kostnader. Artikel 11
Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen 1. Kommissionen ska vidta
lämpliga åtgärder för att se till att unionens ekonomiska intressen skyddas i
samband med åtgärder som finansieras enligt denna förordning, genom förebyggande
åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom
effektiva kontroller samt, om oegentligheter upptäcks, genom indrivning av
belopp som betalats ut felaktigt och, i förekommande fall, effektiva,
proportionerliga och avskräckande påföljder. 2. Kommissionen eller dess
företrädare samt revisionsrätten ska ha befogenhet att granska handlingar som
rör stödmottagare, kontraktsparter eller underentreprenörer som mottagit
unionsmedel via programmet samt att genomföra kontroller på platsen hos dessa. Europeiska byrån för
bedrägeribekämpning (Olaf) får i enlighet med förfarandena i förordning
(Euratom, EG) nr 2185/96 utföra kontroller på platsen och inspektioner hos
ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av sådan finansiering, i
syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller någon
annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband
med ett stödavtal, ett stödbeslut eller ett avtal om unionsfinansiering. Trots vad som sägs i första
och andra stycket ska samarbetsavtal med tredjeländer och internationella
organisationer samt stödavtal, stödbeslut och stödavtal som är ett resultat av
tillämpningen av denna förordning uttryckligen ge kommissionen, revisionsrätten
och Olaf rätt att utföra sådana granskningar, kontroller på platsen och
inspektioner. Artikel 12
Övervakning och utvärdering 1. Kommissionen ska följa upp
programmet med regelbundna intervall för att kontrollera genomförandet av
programåtgärder på de områden som anges i artikel 5.1 och uppfyllandet av de
särskilda mål som anges i artikel 4. Övervakningen ska också göra det möjligt
att bedöma hur jämställdhets- och diskrimineringsfrågor har behandlats i
programverksamheten överlag. Vid behov bör indikatorerna delas upp efter kön,
ålder och eventuell funktionsnedsättning. 2. Kommissionen ska till
Europaparlamentet och rådet överlämna följande: a) En preliminär utvärderingsrapport, senast
vid halvårsskiftet 2018. b) En efterhandsutvärdering. 3. Den preliminära
utvärderingsrapporten ska redogöra för i vilken grad programmets mål har
uppnåtts, effektiviteten i resursanvändningen och programmets europeiska
mervärde, som underlag för att avgöra om finansieringen på områden som omfattas
av programmet ska fortsätta, anpassas eller upphöra efter 2020. Den ska också
redogöra för räckvidden av eventuella förenklingar av programmet, dess
samstämmighet med andra åtgärder internt och externt samt målens och
åtgärdernas fortsatta relevans. Dessutom ska den redogöra för resultaten av den
efterhandsutvärdering av programmen som nämns i artikel 13. 4. Efterhandsutvärderingen ska
redogöra för programmets långsiktiga verkningar och hur hållbara dessa
verkningar är, för att ge underlag för beslut om efterföljande program. Artikel 13
Övergångsbestämmelser Åtgärder som inleds före den 1 januari 2014 på
grundval av beslut 2007/252/EG, beslut 779/2007/EG eller avsnitt 4 om
antidiskriminering och mångfald och avsnitt 5 om jämställdhet i beslut
1672/2006/EG ska även fortsättningsvis omfattas av de bestämmelserna till dess
att åtgärderna har slutförts. Vid tillämpningen av dessa åtgärder ska
hänvisningar till de kommittéer som anges i artikel 10 i beslut 2007/252//EG,
artikel 10 i beslut 779/2007/EG och artikel 13 i beslut 1672/2006/EG tolkas som
hänvisningar till den kommitté som anges i artikel 9 i denna förordning. Artikel 14
Ikraftträdande Denna
förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdad i Bryssel På Europaparlamentets vägnar Ordförande På rådets vägnar På
rådets vägnar BILAGA FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR
RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM
FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda
politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ
av förslag eller initiativ 1.4. Mål
1.5. Motivering
till förslaget/initiativet 1.6. Tid
under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerade
förvaltningsmetod(er) 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser
om uppföljning och rapportering 2.2. Förvaltnings-
och kontrollsystem 2.3. Åtgärder
för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER
AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda
rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens
utgiftsdel 3.2. Beräknad
påverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på
utgifterna 3.2.2. Beräknad
inverkan på driftsanslagen 3.2.3. Beräknad
påverkan på administrativa anslag 3.2.4. Förenlighet
med den gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag
från tredje part 3.3. Beräknad inverkan på
inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT
FÖR RÄTTSAKT
1.
GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
1.1.
Förslagets eller initiativets beteckning
Förslag
till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet
Rättigheter och medborgarskap för perioden 2014–2020.
1.2.
Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade
förvaltningen och budgeteringen[18]
Avdelning 33 – Rättvisa
1.3.
Typ av förslag eller initiativ
þ Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd som bygger
på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[19] ¨ Befintlig åtgärd
vars genomförande förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd som
omformas till eller ersätts av en ny
1.4.
Mål
1.4.1.
Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget
eller initiativet är avsett att bidra till
Programmet
ska bidra till utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa
genom att främja och stödja ett effektivt genomförande av ett Europa som
grundar sig på rättigheter, i enlighet med bestämmelserna i fördraget om
Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens stadga om de
grundläggande rättigheterna. Detta inbegriper särskilt de rättigheter som
grundar sig på unionsmedborgarskapet, principerna om förbud mot diskriminering
på grundval av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse,
funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning samt jämställdhet mellan
kvinnor och män, funktionshindrades och
äldres rättigheter, rätten till skydd för personuppgifter, barns rättigheter,
konsumenträttigheter och friheten att bedriva näringsverksamhet på den inre
marknaden (underlättade gränsöverskridande transaktioner).
1.4.2.
Specifika mål eller verksamheter inom den
verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs
Specifika mål För
att uppnå ovannämnda allmänna mål omfattar programmet följande specifika mål: a)
Bidra till att stärka utövandet av rättigheter som grundar sig på
unionsmedborgarskapet. b)
Främja ett effektivt genomförande av principerna om förbud mot diskriminering
på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse,
funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, inklusive jämställdhet mellan
kvinnor och män samt funktionshindrades och äldres rättigheter. c)
Bidra till att garantera ett starkt skydd av personuppgifter. d)
Stärka respekten för barnets rättigheter. e)
Göra det möjligt för konsumenter och företag att idka näringsverksamhet och
handla med förtroende på den inre marknaden genom att genomdriva de rättigheter
som grundar sig på unionens konsumentlagstiftning och genom att stödja friheten
att bedriva näringsverksamhet på den inre marknaden genom gränsöverskridande
transaktioner. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och
budgeteringen: kapitel 33 02 och 33 06 enligt den
verksamhetsbaserade budgeteringen.
1.4.3.
Verkan eller resultat som förväntas
Beskriv den verkan som
förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av
befolkningen som berörs. Förslaget
kommer att bidra till genomförandet av det gemensamma regelverket och göra det
möjligt för medborgare och företag i unionen att utnyttja den befintliga
lagstiftningen fullt ut. Dessa kommer att bli mer medvetna om sina rättigheter
och medlemsstater och berörda aktörer kommer att ha bättre verktyg för att
kunna utbyta bästa praxis och samarbeta med varandra. Förslagets verkningar på
stödmottagare/målgrupper beskrivs närmare i avsnitt 4.1.2 i konsekvensanalysen.
Dessutom
kommer de föreslagna ändringarna av finansieringsprogrammen att ha en klart
förmånlig inverkan på förvaltningen av det finansiella stödet. Detta skulle
till att börja med komma till uttryck genom en samlad strategi för vilka
ansökningsförfaranden som ska tillämpas, vilken dokumentation som ska krävas
och vilka IT-system som ska användas; denna strategi skulle vara gemensam för
alla berörda program. Detta kommer i sig att bädda för konkreta
tidsbesparingar, eftersom många berörda aktörer som är verksamma på områden som
täcks av flera av den nuvarande generationen av program inte längre skulle
behöva ta hänsyn till sinsemellan olika krav, utan kunde koncentrera sig mer på
att utarbeta innehållsmässigt och kvalitativt bra förslag. Med
en enda harmoniserad och rationaliserad urvalsprocess skulle tidsåtgången från
det att ansökningarna ges in och till dess att resultaten erhålls kunna minskas
betydligt, vilket skulle leda till kortare perioder av osäkerhet för den
ansökande organisationen. Det skulle dessutom innebära att projekt kunde starta
mycket snabbare efter det att de har utformats, vilket i sin tur skulle leda
till att de på ett mycket bättre sätt skulle uppfylla de konkreta behov som de
syftar till att komma till rätta med i enlighet med EU:s politiska prioriteringar.
1.4.4.
Indikatorer för bedömning av resultat och verkan
Ange vilka indikatorer
som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. Indikatorer
för att mäta i vilken mån de ovannämnda särskilda målen har uppnåtts ska bland andra
vara uppfattningen inom EU av hur dessa rättigheter respekteras, utövas och
genomförs samt antalet klagomål. GD
Rättsliga frågor har inte tillräcklig information om den rådande situationen
för att på ett meningsfullt sätt kunna fastställa mål på lång till medellång
sikt, men innan programmet börjar genomföras kommer vi att försöka samla in mer
information om läget, så att det blir möjligt att sätta upp delmål och mål.
1.5.
Motivering till förslaget eller initiativet
1.5.1.
Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
Lagstiftning
är ett mycket viktigt verktyg för att genomföra unionens mål på området
rättigheter och medborgarskap, men behöver kompletteras med andra metoder. Här
kan finansiering spela en viktig roll. Finansieringen bör särskilt ha till uppgift
att göra lagstiftning och rättigheter som grundar sig direkt på fördraget mer
effektiv och öka medborgarnas samt de berörda yrkesgruppernas och aktörernas
kunskaper, medvetande och kapacitet genom att stödja följande: - Informationskampanjer riktade till
allmänheten, inbegripet stöd för nationella och europeiska kampanjer för att
informera människor om deras rättigheter, såsom de garanteras i
EU-lagstiftningen, och hur de kan tillvaratas i praktiken. - Fortbildning och kapacitetsuppbyggnad för jurister (till exempel domare
och åklagare) och andra yrkesverksamma på det rättsliga området, så att de
förses med de verktyg som krävs för att omsätta unionens rättigheter och
politik i praktiken. Finansieringen har också
en central roll när det gäller att främja samarbete på gränsöverskridande nivå
och utveckla det ömsesidiga förtroendet genom följande typer av åtgärder: - Insatser för att stärka nätverk, dvs. EU-omfattande organisationer som
ska bistå vid förberedelserna av framtida initiativ på detta område samt främja
ett konsekvent genomförande i hela Europa. - Gränsöverskridande brottsbekämpande samarbete, t.ex. införande av
system som slår larm om försvunna barn samt samordning av operativt och
gränsöverskridande samarbete mot narkotika. Dessutom bör finansieringen
stödja - forskning,
analys och annan stödjande verksamhet, för att förse lagstiftaren med tydlig
och ingående information om problem som uppstår och situationen på fältet.
Resultaten av dessa verksamheter används sedan för att utveckla och genomföra
unionens politik och se till att den grundar sig på faktiska förhållanden och
är välriktad och välstrukturerad.
1.5.2.
Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå
Finansiering
inom ramen för programmet Rättigheter och medborgarskap är inriktad på
verksamhet där EU-insatser kan tillföra ett mervärde jämfört med åtgärder som
vidtas av medlemsstaterna själva. De verksamheter som omfattas av denna
förordning bidrar till en effektiv tillämpning av regelverket genom att skapa
ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna, öka det gränsöverskridande
samarbetet och samarbetet i nätverk samt bidra till att uppnå en korrekt och
konsekvent tillämpning av unionslagstiftningen i hela EU. Endast åtgärder på
unionsnivå kan ge upphov till sådana samordnade verksamheter som har möjlighet
att nå alla medlemsstater. Europeiska unionen kan lättare än medlemsstaterna
hantera gränsöverskridande situationer och tillhandahålla en europeisk
plattform för ömsesidigt lärande. Utan stöd från unionen finns det en stor risk
för att de berörda aktörerna skulle hantera denna typ av frågor på ett
inkonsekvent och splittrat sätt. Samarbete och nätverkskontakter dem emellan
kommer att leda till spridning av bästa praxis, särskilt till innovativa och
integrerade lösningar i olika medlemsstater. Deltagarna i dessa verksamheter
kommer därefter att kunna sprida kunskap inom sina respektive yrkesområden och
sprida bästa praxis vidare i sina medlemsstater. En
sund analytisk bas för stöd till och utveckling av politiken kommer att
främjas. Insatser på EU-nivå innebär att dessa verksamheter kan genomföras
konsekvent i hela EU och ger dessutom skalfördelar. Finansiering på nationell
nivå skulle inte ge samma resultat, utan endast leda till splittrade och
begränsade insatser som inte täcker behoven för Europeiska unionen som helhet.
1.5.3.
Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök
eller åtgärder
De
utvärderingar efter halva tiden som genomförts för de befintliga programmen på
området rättigheter och medborgarskap har bekräftat programmens effektivitet i
stort, men har också identifierat ett antal problem, såsom utspädning av medel
(dilution of funds) genom stöd till många små projekt med begränsad
verkan. Trots att finansieringen fördelas på ett mängd projekt, finns det i
geografiskt hänseende dålig spridning bland de organisationer som mottar stöd.
Av utvärderingen efter halva tiden framgår att mer behöver göras för att
förbättra spridningen och utnyttjandet av resultat och effekter av de
finansierade verksamheterna. En förbättrad spridning går hand i hand med
förbättrad utvärdering och övervakning. När det gäller effektiviteten pekade
utvärderingen efter halva tiden och det offentliga samrådet på de komplicerade
och byråkratiska förfaranden som de sökande ställs inför. Ur en administrativ
synvinkel innebär det stora antalet förfaranden för de olika programmen en stor
administrativ börda för kommissionen. Mängden förfaranden och den stora
administrativa bördan bidrar till att dra ut på handläggningen. Genom en
sammanslagning av programmen skulle man komma till rätta med detta problem och
skapa synergier mellan programmen.
1.5.4.
Förenlighet med andra finansieringsformer och
eventuella synergieffekter
Programmet
kommer att eftersträva synergier, konsekvens och komplementaritet med andra
unionsinstrument, bland annat programmet Rättsliga frågor och programmen på
områdena inrikes frågor; sysselsättning; hälsa och konsumentskydd; utbildning,
fortbildning, ungdom, och sport; kommunikation; informationssamhället;
utvidgning; särskilt instrumentet för stöd inför anslutningen och de fonder som
verkar inom den gemensamma strategiska ramen (GSR-fonder). Överlappning med
verksamhet inom ramen för dessa andra program kommer att undvikas, och
programmet Rättsliga frågor och programmet Rättigheter och medborgarskap kommer
att kunna dela på resurser för att uppnå gemensamma mål.
1.6.
Tid under vilken åtgärden kommer att pågå
respektive påverka resursanvändningen
þ Förslag eller initiativ som pågår under begränsad
tid · þ Förslaget eller
initiativet ska gälla från den 1.1.2014 till den 31.12.2020 · þ Det påverkar
resursanvändningen från 2014 till 2020 och därefter ¨ Förslag eller initiativ som pågår under
en obegränsad tid · Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ beräknas genomförandetakten nå en
stabil nivå · Följs av fullskalig verksamhet
1.7.
Planerad metod för genomförandet[20]
þ Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen þ Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till · þ genomförandeorgan
· þ byråer/organ som
inrättats av gemenskaperna[21]
· ¨ nationella
offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom
offentlig förvaltning · ¨personer som
anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av
avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som fastställs i den
grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i
budgetförordningen ¨ Delad förvaltning
med medlemsstaterna ¨ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer þ Gemensam förvaltning
med internationella organisationer (ange vilka) Vid fler än en metod,
ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar Möjligheten
att använda ett befintligt genomförandeorgan för att helt eller delvis
genomföra programmet tas upp i motiveringen. I detta skede har inget sådant
beslut fattats, och inte heller har någon analys av kostnadseffektiviteten
genomförts, men alternativet bör hållas öppet. Gemensam
förvaltning är ett annat alternativ som kunde övervägas framöver. Det gäller i
första hand de internationella organisationer som anges i artikel 6.2, nämligen
Europarådet, Förenta nationerna och OECD.
2.
FÖRVALTNING
2.1.
Bestämmelser om uppföljning och rapportering
Ange intervall och
andra villkor för sådana åtgärder Förslaget
inbegriper övervaknings- och utvärderingsskyldigheter. Uppfyllandet av de
särskilda målen kommer att övervakas regelbundet på grundval av indikatorerna i
detta förslag. Vidare
kommer kommissionen senast i mitten av 2018 att tillhandahålla en preliminär
utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts, resursanvändningens
effektivitet och programmets europeiska mervärde. En efterhandsutvärdering
programmets långsiktiga verkningar och hur hållbara dessa verkningar är kommer
att tillhandahållas efter det att programmet har avslutats.
2.2.
Administrations- och kontrollsystem
2.2.1.
Risker som identifierats
GD
Rättsliga frågor har inte ställts inför några större risker för felaktigheter i
sina utgiftsprogram. Detta bekräftas av den upprepade avsaknaden av betydande
felaktigheter i revisionsrättens årliga rapporter och av att felfrekvensen i GD
Rättsliga frågors (och tidigare GD Rättvisa, frihet och säkerhet) årliga
verksamhetsrapporter under senare år inte har överstigit 2 % (med
Daphne-programmet 2009 som enda undantag). De
viktigaste risker som konstaterats är följande: -
Risk för att de utvalda projekten håller undermålig kvalitet och att det finns
brister i det tekniska genomförandet, vilket minskar programmens verkningar.
Skälen till detta är bristfälliga urvalsförfaranden, brist på sakkunskap och
otillräcklig övervakning. -
Risken för att de medel som beviljats inte används effektivt eller på ett
ekonomiskt sätt, både när det gäller bidrag (tungrodda förfaranden för
ersättning av faktiska bidragsberättigande kostnader och begränsade möjligheter
att kontrollera dessa kostnader utan besök på plats) och när det gäller
upphandling (svårt att jämföra prisanbud i de fall där det bara finns ett
begränsat antal ekonomiska aktörer som har de specialistkunskaper som krävs). Risk
som hänger samman med (framför allt) mindre organisationers (bristfälliga)
kapacitet att effektivt kontrollera utgifter samt att säkerställa öppenhet när
det gäller de transaktioner som utförs. -
Risken för att kommissionens rykte skadas om bedrägeri eller kriminell
verksamhet konstateras förekomma. Att tredje parter har ett internt
kontrollsystem ger bara en partiell garanti på grund av det tämligen stora
antalet heterogena uppdragstagare och bidragsmottagare som alla har ett eget,
ofta väldigt litet, kontrollsystem. De
flesta av dessa risker förväntas kunna minskas med hjälp av mer målinriktade
förslag och de förenklingar som införs genom den senaste treårsöversynen enligt
budgetförordningen.
2.2.2.
Planerade kontrollmetoder
Beskrivning av interna kontrollsystem Kontrollsystemet
för det framtida programmet kommer att bygga på det nuvarande kontrollsystemet,
som har flera beståndsdelar: den övervakning av verksamheten som utförs av
programmets förvaltningsenhet, den förhandskontroll (finansiell kontroll) som
utförs av den centrala budget- och kontrollenheten och den interna
upphandlingskommittén samt den efterhandskontroll av bidrag och de revisioner
som utförs av internrevisionsfunktionen och/eller tjänsten för internrevision. Alla
transaktioner är föremål för en förhandskontroll från programmets
förvaltningsavdelning och en finansiell kontroll från den centrala budget- och
kontrollenheten (med undantag för förfinansiering med låg risk). När det gäller
bidrag kontrolleras kostnadsuppgifter ingående och verifikationer begärs när
det anses nödvändigt utifrån en riskbedömning. Alla öppna och begränsade
upphandlingsförfaranden och alla förhandlade förfaranden som rör belopp på över
60 000 euro ska kontrolleras av den interna upphandlingskommittén innan beslut
om tilldelning fattas. Efterhandskontrollen
tillämpar en ”avslöjandestrategi” som syftar till att upptäcka största möjliga
antal avvikelser och på så sätt skapa förutsättningar att kräva tillbaka
felaktigt utbetalda belopp. Med stöd av denna strategi utförs revisionerna på
ett antal olika utvalda projekt nästan uteslutande på grundval av en
riskanalys. Kostnader för och fördelar med kontroller Vi
bedömer att mellan 50 och 70 % av all personal som arbetar med förvaltningen av
de nuvarande finansieringsprogrammen utför kontrollfunktioner i vid bemärkelse
(från urvalet av bidragsmottagare/uppdragstagare till genomförandet av revisionsresultaten).
Detta motsvarar mellan 2,1 miljoner euro (50 % av personalkostnaderna för 2014
enligt avsnitt 3.2.3) och 3,2 miljoner euro (70 % av personalkostnaderna för
2020 enligt avsnitt 3.2.3). Dessutom kostar en externalisering av efterhandskontrollerna
mellan 75 000 och 100 000 euro om året, kostnader som finansieras via anslagen
till administrativt stöd. Dessa kostnader utgör mellan 6 % och 4% av
programmets totala budget. Andelen sjunker under sjuårsperioden, eftersom de
årliga anslagen ökar betydligt mellan 2014 och 2020, medan kontrollkostnaderna
förblir tämligen stabila. Tack
vare denna kombination av förhands- och efterhandskontroller samt
skrivbordstester och kontroller på platsen, har den mätbara kvarstående
felfrekvensen i genomsnitt legat på under 2 %, med ett undantag för
Daphne-programmet 2009, där felfrekvensen steg till något över 2 %. Problemet
åtgärdades året därpå genom en ökning av efterhandskontrollerna på platsen.
Genom dessa kontroller har man kunnat upptäcka och åtgärda de återstående felen
i den relevanta undersökningsgruppen. Det interna kontrollsystemet och
kostnaderna för detta anses därför inom GD Rättsliga frågor anses därför ligga
på en adekvat nivå för att uppnå målet med en låg felfrekvens. Inom
denna ram kommer GD Rättsliga frågor emellertid att fortsätta utforska
möjligheterna att stärka förvaltningen och införa förenklingar. Minskningen av
antalet program kommer att innebära att harmoniserade bestämmelser och
förfaranden ska tillämpas, vilket minskar risken för fel. Dessutom kommer de
förenklingsverktyg som görs tillgängliga genom treårsöversynen av
budgetförordningen att användas i största möjliga utsträckning, eftersom det
förväntas att de kommer att bidra till en minskad administrativ börda för
mottagarna och samtidigt minska risken för fel och den administrativa bördan
för kommissionen. Sammanfattning av (de nuvarande) kontrollernas
egenskaper och intensitet. Sammanfattning av kontroller || Belopp miljoner euro || Antal mottagare/ transaktioner (% av totalt) || Kontrollnivå * (bedömning 1–4) || Täckning (% av värdet) Förhandskontroller av alla finansiella transaktioner || Ej tillämpligt. || 100 % || 1–4, baserat på risk och typ av transaktion || 100 % Upphandlingskommitténs kontroller av upphandlingsbeslut || Ej tillämpligt. || 100 % vid upphandlingar över 125 000 euro och förhandlade förfaranden över 60 000 euro || 4 || 100 % vid upphandlingar över 125 000 euro och förhandlade förfaranden över 60 000 euro Efterhandskontroller av slutbetalningar av bidrag || Ej tillämpligt. || Minst 10 % || 4 || Mellan 5 och 10 % *Kontrollnivå 1. Minimal administrativ/aritmetisk kontroll utan
granskning av styrkande underlag. 2. Kontroll på grundval av bestyrkande information med
inslag av oberoende tillsyn (till exempel revisionsintyg eller andra typer av
verifikationer), men utan granskning av styrkande underlag. 3. Kontroller med hänvisning till helt oberoende
bestyrkande information (till exempel databasuppgifter som bekräftar delar av
kravet, tredje parts eller kommissionens bedömningar av uppnådda delmål osv.). 4. Granskning av styrkande underlag som finns att
tillgå under den aktuella fasen av förfarandet (avser all inkommande och
utgående dokumentation som tidsrapportering, fakturor, fysiska kontroller
osv.), det vill säga kontroll med samma kontrollfrekvens för transaktioner som
vid de granskningar som utförs av revisionsrätten som en del av dess
revisionsförklaring.
2.3.
Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
Beskriv förebyggande
åtgärder (befintliga eller planerade) Olika
åtgärder håller på eller kommer att införas för att förebygga bedrägeri och
oegentligheter inom det framtida programmet Rättigheter och medborgarskap. I
artikel 11 i förslaget finns en bestämmelse om skydd för Europeiska unionens
ekonomiska intressen. I enlighet med kommissionens strategi för
bedrägeribekämpning, som antogs i juni 2011, är GD Rättsliga frågor i färd med
att utforma en egen strategi för bedrägeribekämpning som omfattar hela
utgiftscykeln, med hänsyn till att åtgärderna som ska införas måste uppfylla
kraven på proportionalitet och kostnadseffektivitet. Denna strategi bygger på
två grundpelare: förebyggande, på grundval av effektiva kontroller och, om
bedrägeri eller oegentligheter upptäcks, motåtgärder i form av indrivning av
felaktigt utbetalda belopp och, när så är lämpligt, effektiva, proportionerliga
och avskräckande påföljder. Strategin för bedrägeribekämpning beskriver
systemet med förhands- och efterhandskontroller, baserat på ett varningssystem
(red flags) och anger vilka förfaranden personalen ska följa när
bedrägerier och oegentligheter avslöjas. Den ger också besked om
samarbetsarrangemangen med Olaf.
3.
BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER
INITIATIVET
3.1.
Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och
budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
· Nya budgetrubriker som föreslås Redovisa de berörda
rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik –
de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgetramen i nummerföljd. Rubrik i den fler-åriga budget-ramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning………………………………………...……….] || Diff./Icke-diff. || Från Efta-länder || Från kandidatländer || Från tredjeländer || Enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen [3…] || [33 01 04.YY] Programmet Rättigheter och medborgarskap || [Icke-diff. anslag] || JA || JA || NEJ || NEJ [3…] || [33 YY YY YY] Programmet Rättigheter och medborgarskap || [Diff. anslag] || JA || JA || NEJ || NEJ || || || || || ||
3.2.
Beräknad inverkan på utgifterna
3.2.1.
Sammanfattning av den beräknade inverkan på
utgifterna
Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || Nummer || [Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap] GD: Rättvisa || || || År 2014[22] || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || Efter 2020 || TOTALT Driftsanslag || || || || || || || || || Budgetrubrik (nr) 33 xx xx || Åtaganden || (1) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 || || 431,300 Betalningar || (2) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300 Budgetrubrik nr || Åtaganden || (1a) || || || || || || || || || Betalningar || (2a) || || || || || || || || || Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program[23] || || || || || || || || || Budgetrubrik (nr) 33 01 04 yy || || (3) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || || 7,700 TOTALA anslag för GD Rättsliga frågor || Åtaganden || =1+1a +3 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 || || 439,000 Betalningar || =2+2a +3 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000 * Kommissionen kan komma att (delvis) lägga ut
genomförandet av programmet på befintliga genomförandeorgan. Belopp och
fördelning kommer om nödvändigt att justeras med hänsyn till resultaten av
externaliseringsprocessen. TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 || || 431,300 Betalningar || (5) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300 TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för specifika program || (6) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || || 7,700 TOTALA anslag för RUBRIK 3 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 || || 439,000 Betalningar || =5+ 6 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000 Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || Efter 2020 || TOTALT GD RÄTTSLIGA FRÅGOR || || Personalresurser || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || || 30,150 Övriga administrativa utgifter || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || || 0,402 GD RÄTTSLIGA FRÅGOR TOTALT || Anslag || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || || 30,552 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (Summa åtaganden = summa betalningar) || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || || 30,552 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 47,739 || 53,302 || 59,221 || 66,311 || 73,403 || 80,493 || 89,083 || || 469,552 Betalningar || 22,439 || 33,102 || 45,121 || 54,411 || 64,603 || 71,493 || 78,983 || 99,400 || 469,552
3.2.2.
Beräknad inverkan på driftsanslagen
· ¨ Förslaget/initiativet
kräver inte att driftsanslag tas i anspråk · þ Förslaget/initiativet
kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: GD Rättsliga frågor har
ingen möjlighet att tillhandahålla en uttömmande förteckning över alla resultat
som ska uppnås med det ekonomiska stödet inom ramen för programmet, och inte
heller över genomsnittliga kostnader (och andra siffror). Det finns för
närvarande inga statistiska verktyg som gör det möjligt att på grundval av
nuvarande program redovisa genomsnittliga kostnader, och sådana exakta
uppgifter skulle stå i strid med principen att det framtida programmet bör vara
tillräckligt flexibelt för att man ska kunna ta hänsyn till de politiska
prioriteringarna mellan 2014 och 2020. Här följer emellertid en (icke uttömmande)
förteckning över förväntade resultat: - Antal
personer i en målgrupp som nås av informationskampanjer. - Antal
personer i en målgrupp som nås av utbildningsinsatserna. - Antal
berörda personer som deltar i exempelvis nätverksverksamhet, utbyten eller studiebesök. - Antal
exempel på gränsöverskridande samarbete, inklusive via användning av it-verktyg
och europeiska förfaranden. - Strategiska initiativ som utformats på grundval
av utvärderingar och konsekvensanalyser samt med hänsyn till övergripande samråd
med berörda aktörer och experter. - Antal utvärderingar och konsekvensanalyser som
utförts till följd av genomförandet av programmet. Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till
tre decimaler) Mål- och resultatbeteckning ò || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT RESULTAT Typ[24] || Genomsnittliga kostnader || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Totalkostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Totalt antal resultat || Total kostnad MÅL 1[25]… || || || || || || || || || || || || || || || || Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Delsumma mål 1 || || || || || || || || || || || || || || || || MÅL 2 || || || || || || || || || || || || || || || || Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Delsumma mål 2 || || || || || || || || || || || || || || || || TOTALA KOSTNADER || || || || || || || || || || || || || || || ||
3.2.3.
Beräknad påverkan på de administrativa anslagen
3.2.3.1.
Sammanfattning
· ¨ Förslaget/initiativet
kräver inte att administrativa anslag tas i anspråk · þ Förslaget/initiativet
kräver att administrativa anslag tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro
(avrundat till tre decimaler) || År 2014[26] || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || 30,150 Övriga administrativa utgifter || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || 0,402 Delsumma för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || 30,552 Belopp utanför RUBRIK 5[27] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || || || || || || || || Övriga adminstrativa utgifter || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700 Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700 TOTALT || 5,339 || 5,402 || 5,321 || 5,411 || 5,503 || 5,593 || 5,683 || 38,252 Kommissionen kan komma att (delvis) lägga ut
genomförandet av programmet på befintliga genomförandeorgan. Belopp och fördelning
kommer om nödvändigt att justeras med hänsyn till resultaten av
externaliseringsprocessen.
3.2.3.2.
Beräknat personalbehov
· ¨ Förslaget/initiativet
kräver inte att personalresurser tas i anspråk · þ Förslaget/initiativet
kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Uppgifterna ska anges i heltal (eller med
högst en decimal) || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || || 33 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 30,75 || 30,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || XX 01 01 02 (Delegationer) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || || Extern personal (uttryckt i heltidsekvivalenter)[28] || || 33 01 02 01 (KA, INT, SNE – totalt) || 0,5 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || XX 01 02 02 (KA, INT, JED, LA och SNE vid delegationerna) || || || || || || || || XX 01 04 yy[29] || - vid huvudkontoret[30] || || || || || || || || - vid delegationer || || || || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || || || TOTALT || 31,25 || 31,25 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 33 motsvarar det politikområde eller den
avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska
täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att
förvalta åtgärden i fråga, och/eller genom en omfördelning av personal inom
generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan
tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga
förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i
fråga om budgetmedel. Belopp och fördelning kommer att justeras beroende på
resultaten av den planerade externaliseringsprocessen. Beskrivning av de
uppgifter som ska utföras: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Det arbete som ska utföras omfattar alla uppgifter som krävs för att förvalta ett finansieringsprogram, till exempel att - tillhandahålla underlag till budgetförfarandet, - förbereda arbetsprogram/finansieringsbeslut och fastställa årliga prioriteringar, - förvalta förslags- och anbudsinfordringar samt efterföljande urvalsförfaranden, - kommunicera med berörda aktörer (potentiella/faktiska mottagare, medlemsstater osv.); - förvalta projekt, både när det gäller drift och finansiering, - utföra kontroller i enlighet med vad som beskrivits ovan (förhandskontroll, upphandlingskommitté, efterhandskontroll, internrevision), - bokföring, - utveckla och handha it-verktyg för bidragsförvaltning, - övervaka och rapportera om uppnåendet av mål, också i årliga verksamhetsrapporter och rapporter från utanordnare genom vidaredelegering. Extern personal || Uppgifterna liknar dem som utförs av tjänstemän och tillfälligt anställda, med undantag för uppgifter som inte kan fullgöras av extern personal.
3.2.4.
Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
· þ Förslaget/initiativet
är förenligt med nästa fleråriga budgetram. · ¨ Förslaget/initiativet
kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen. Förklara vilka ändringar i planeringen som krävs, och
ange berörda budgetrubriker och belopp. · ¨ Förslaget/initiativet
förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga
budgetramen revideras[31]. Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda
rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
3.2.5.
Bidrag från tredje part
· þ Det ingår inga
bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet · ¨ Förslaget eller
initiativet kommer att medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || Totalt Ange vilken extern organisation som bidrar till finansieringen || || || || || || || || TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || ||
3.3.
Beräknad inverkan på inkomsterna
· ¨ Förslaget/initiativet
påverkar inte budgetens inkomstsida · þ Förslaget/initiativet
påverkar inkomsterna på följande sätt: ¨ Påverkan på egna medel þ Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Inkomstsidan linje: || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[32] År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 Artikel 6xxxx…………. || || || || || || || || För diverse inkomster
avsatta för särskilda ändamål, ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som
berörs. [33
yyyyyy…] Rubrik i den årliga budgetens inkomstdel Ange metoden för att
beräkna effekterna på inkomsterna. Inkomsterna
är inte kända i detta skede och kommer att vara beroende av kandidatländernas
deltagande i programmet. [1] Meddelande om översyn av EU:s budget, KOM(2010)
700 slutlig av den 19 oktober 2010. [2] Arbetsdokument
från kommissionens avdelningar – En budget för Europa 2020: det nuvarande
finansieringssystemet, utmaningar, resultat av de intresserade parternas samråd
och olika möjliga lösningar på de viktigaste övergripande och sektorsspecifika
frågorna, SEK(2011) 868 slutlig, som åtföljer meddelandet om en budget för
Europa 2020, KOM(2011) 500 slutlig av den 29 juni 2011. [3] http://ec.europa.eu/justice/news/consulting_public/news_consulting_0010_en.htm
[4] Programmen
”Civilrätt”, ”Straffrätt”, ” Grundläggande rättigheter och medborgarskap”,
”Daphne III”, och ”Förebyggande av och information om narkotikamissbruk”, samt
avsnitten ”Antidiskriminering och mångfald” och ”Jämställdhet” i programmet för
sysselsättning och social solidaritet (Progress). [5] Preliminär
utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om de kvalitativa och
kvantitativa aspekterna på genomförandet av finansieringsprogrammet Civilrätt,
KOM(2011) 351 slutlig, 15.6.2011; Preliminär utvärderingsrapport om programmet
Straffrätt, KOM(2011) 255 slutlig, 11.5.2011; Rapport om halvtidsutvärderingen
av programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap 2007–2013, KOM(2011)
249 slutlig, 5.5.2011; Rapport om den preliminära utvärderingen av Daphne III-programmet
2007–2013, KOM(2011) 254 slutlig, 11.5.2011; Rapport om den preliminära
utvärderingen av det särskilda programmet Förebyggande av och information om
narkotikamissbruk 2007–2013, KOM(2011) 246 slutlig, 5.5.2011. [6] EUT L
115, 4.5.2010, s. 115. [7] KOM(2010)
2020 slutlig av den 3 mars 2010. [8] KOM(2011)
500 slutlig av den 29 juni 2011. [9] EUT L
110, 27.4.2007, s. 33 och rättelse till beslutet, EUT L 141, 2.6.2007. [10] EUT L 173,
3.7.2007, s. 19. [11] EUT
L 315, 15.11.2006, s. 1. [12] KOM(2010) 700 slutlig av den 19 oktober 2010. [13] EUT L 55,
28.2.2011, s. 13. [14] EUT L XX,
XX.XX.XXXX, s. XX. [15] EUT L XX,
XX, s. XX. [16] EUT L XX,
XX, s. XX. [17] EUT L 292,
15.11.1996, s. 2. [18] ABM:
Verksamhetsbaserad förvaltning (Activity Based Management) – ABB:
Verksamhetsbaserad budgetering (Activity-Based Budgeting). [19] I den
mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b i budgetförordningen. [20] Närmare
förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till
respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [21] Organ som
avses i artikel 185 i budgetförordningen. [22] Med år n
avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [23] Detta
avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av
Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt
indirekta och direkta forskningsåtgärder. [24] Resultaten
är de produkter och tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har
finansierats, antal kilometer väg som byggts osv.) [25] Mål som
redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål…”. [26] Med år n
avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [27] Detta
avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska
unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och
direkta forskningsåtgärder. [28] KA =
kontraktsanställda, INT = vikarier (interimspersonal), JED = ”Jeune Expert en
Délégation” (unga delegerade experter), LA = lokalanställd, SNE =
utstationerade nationella experter. [29] Särskilt
tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k.
BA-poster). [30] Inom
förvaltningen av strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för
landsbygdsutveckling (EJFLU) samt Europeiska fiskerifonden (EFF). [31] Se
punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet. [32] När det
gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter ) ska nettobeloppen
anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.