RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling Årsrapport 2002 /* KOM/2003/0124 slutlig */
SV || EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20.3.2003 KOM(2003) 124 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN Europeiska unionens verksamhet inom forskning
och teknisk utveckling
Årsrapport 2002 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN Europeiska unionens verksamhet inom forskning
och teknisk utveckling
Årsrapport 2002 Sammanfattning.......................................................................................................................... 5 1. Ett europeiskt område för
forskningsverksamhet under uppbyggnad.......................... 6 1.1. Samordning av forskningspolitiken.............................................................................. 6 1.2. Rörlighet för forskare................................................................................................... 8 1.3. Kopplingen mellan forskning och
innovation............................................................... 8 1.4. Forskningsinfrastruktur............................................................................................... 11 1.5. Frågor avseende vetenskap och
samhälle................................................................... 13 1.6. Den internationella och regionala
dimensionen.......................................................... 15 2. Förberedelserna av sjätte
ramprogrammet.................................................................. 17 2.1 Förhandlingen mellan institutionerna......................................................................... 17 2.2. Stödinstrumenten........................................................................................................ 19 3. femte ramprogrammets genomförande
och resultat under 2001................................ 21 3.1. Femte ramprogrammets genomförande...................................................................... 21 3.2 Resultaten av gemenskapens
forskningsverksamhet.................................................. 22 3.3. Internationellt samarbete............................................................................................ 26 3.4. Utvärdering av ramprogrammet.................................................................................. 28 4. Förfaranden för rådgivning och
kontroll.................................................................... 30 4.1. Kommittén för vetenskaplig och
teknisk forskning (CREST).................................... 30 4.2. Rådgivande expertgrupper......................................................................................... 30 4.3. Programkommittéerna................................................................................................. 30 4.4. Högnivågrupperna...................................................................................................... 31 4.5. Vetenskapligt råd........................................................................................................ 31 5. Framtidsutsikterna...................................................................................................... 33 Annex I .................................................................................................................................... 34 Annex II.................................................................................................................................... 62 Årsrapportens
rättsliga grund Fördraget om upprättandet av Europeiska
gemenskapen, artikel 173: ”I början av varje år skall kommissionen överlämna en
rapport till Europaparlamentet och rådet. Rapporten skall särskilt avse dels
verksamheterna inom området för forskning och teknisk utveckling och
spridningen av resultaten av dessa verksamheter under det föregående året, dels
arbetsprogrammet för det innevarande året.” Beslut om femte FoTU-ramprogrammet
(182/1999/EG, EGT L 26, 1.2.1999), artikel 5: ”Kommissionen skall regelbundet
informera Europaparlamentet och rådet om hur genomförandet av ramprogrammet och
de särskilda programmen som helhet fortlöper.” Beslut om regler för deltagande (1999/65/EG,
EGT L 26, 1.2.1999), artikel 24: ”Den rapport som kommissionen varje år skall
överlämna till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 173 i fördraget
skall innehålla information om genomförandet av detta beslut.” Ytterligare
informationskällor –
Årliga ”övervakningsrapporter” (systematisk,
löpande granskning): Sådana rapporter offentliggörs varje år för ramprogrammet
och för varje särskilt program. I rapporterna redogörs det på ett
sammanfattande och objektivt sätt för hur långt man kommit med genomförandet av
programmen, och för verksamhetens kvalitet. –
Femårsutvärderingsrapporter: dessa offentliggörs
vart fjärde år för ramprogrammet och varje särskilt program och ger en
tillbakabildande oberoende bedömning av hur målinriktade och effektiva
Europeiska unionens FoTU-åtgärder har varit och vilka resultat och effekter de
fått under den senaste femårsperioden. –
Gemenskapsrapport om vetenskapliga och tekniska
indikatorer: djupgående framställningar, statistik och analyser avseende
gemenskapens och medlemsstaternas FoTU-verksamhet och deras globala sammanhang. –
Forskning och utveckling: årlig statistik
(Eurostat): årlig publikation med internationellt jämförbar statistik om
budgetanslagen för FoTU, FoTU-utgifter, FoTU-personal och patent i de olika
medlemsstaterna, med detaljerade siffror för den regionala nivån. –
FoTU- och innovationsstatistik för kandidatländerna
och Ryska federationen (Eurostat). –
”Statistiques de la Science et de la Technologie en
Europe” – EU:s Collection Panorama (Eurostat). –
Kortfattad statistik (”Statistiques en bref”), om
temat vetenskap och teknik (Eurostat). –
Kommissionens årliga budgetdokument: preliminärt
budgetförslag, budget, konsoliderad inkomst- och utgiftsredovisning samt
balansräkning. –
Undersökningar och analyser som publicerats inom
ramen för gemenskapens FoTU-program och som rör specifika FoTU-relaterade
frågor som omfattas av programmen. De flesta dokumenten kan hämtas eller beställas
via kommissionens Internetsidor: –
Kommissionens allmänna EUROPA-webbplats:
http://europa.eu.int –
CORDIS, en informationswebbplats för
FoTU-ramprogrammen: http://www.cordis.lu –
Webbplatsen för GD Forskning: http://europa.eu.int/comm/research –
GD Informationssamhällets webbplats: http://europa.eu.int/information_society/
–
Webbplatsen för GD Näringsliv: http://europa.eu.int/comm/enterprise/
–
Gemensamma forskningscentrets (GFC) webbplats: http://www.jrc.org –
EUROSTAT:s webbplats: http://europa.eu.int/comm/eurostat Dessutom kan man på dessa webbsidor finna
mycket omfattande upplysningar om Europeiska unionens politik. På den
Cordis-webbsida som rör FoTU-ramprogrammen, på GD Forsknings hemsida och på de
övriga berörda kommissionsavdelningarnas hemsidor kan man dessutom hitta alla
referensdokument, meddelanden om ansökningsomgångar och mycket annan
information, i enlighet med kommissionens politik för insyn och information. En bilaga som sammanfattar de vetenskapliga och
tekniska aktiviteterna under 2000 samt planerna för år 2001 för vart och ett av
särskilda programmen inom det 5:e ramprogrammet finns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/research/report2002.html. Sammanfattning Denna årsrapport omfattar perioden mellan
januari 2001 och mars 2002, en period som kännetecknats av en utveckling utan
tidigare motsvarighet i gemenskapens forskningspolitik. Kommissionen har
fördjupat funderingarna kring de olika dimensionerna av det europeiska området
för forskningsverksamhet och utformat ett ramprogram som till fullo kan bidra
till att förverkliga detta område. Förslagen till det sjätte ramprogrammet och
resurserna för genomförandet av detta program godkändes av kommissionen under
perioden februari–september 2001. Efter första behandlingen av texten lyckades
rådet och parlamentet uppnå ett brett samförstånd om det totala beloppet,
strukturen, prioriteringarna och stödinstrumenten. I syfte att ta hänsyn till
detta samförstånd och åstadkomma ett snabbt godkännande av sjätte ramprogrammet
ändrade kommissionen sitt förslag beträffande medlen för genomförandet. Samtidigt utarbetade kommissionen metoderna
för genomförandet av stödinstrumenten, framför allt beträffande de integrerade
projekten, spetsforskningsnäten och deltagandet i de forskningsprogram som
genomförs av flera medlemsstater. Angående det sistnämnda instrumentet
inhämtade kommissionen, på uppmaning av rådet, förslag från medlemsstaterna
till områden som skulle kunna tänkas komma ifråga för ekonomiskt stöd från
gemenskapen. Viktiga steg har tagits i inrättandet av ett
europeiskt område för forskningsverksamhet – de första resultaten har
offentliggjorts av arbetet med mätningen av de nationella forsknings- och
innovationsstrategiernas prestanda och kartläggningen av spetsforskningen i
Europa samt antagandet av en strategi för rörlighet för forskare, den
europeiska resultattavlan för innovation, handlingsplanen ”forskning och
samhälle” och meddelandena om de internationella och regionala dimensionerna av
det europeiska området för forskningsverksamhet. Samtidigt undertecknades ett ramavtal för
samarbete på forskningsområdet mellan kommissionen och Europeiska
investeringsbanken, under det att det europeiska nätet för
vetenskapskommunikation (Geant) togs i drift. Genomförandet av femte ramprogrammet under
2001 fortlöpte framgångsrikt med nästan 5 000 kontrakt, mer än 23 000
deltagare och ett gemenskapsstöd på över 3,7 miljarder euro. Nya framsteg
har gjorts i strävandena efter att uppnå målen beträffande små och medelstora
företags deltagande, andelen kvinnor inom forskningen och att i högre grad
beakta etiska aspekter, i samband med utvecklingen av verktyg och en fördjupad
analys i syfte att kvantifiera de socioekonomiska effekterna av
gemenskapsforskningen på ett bättre sätt. Det internationella samarbetet har
intensifierats – framför allt har avtal undertecknats med Malta, Ukraina,
Ryssland och Indien, och ”biregionala” relationer utvecklats med Asien,
Latinamerika, länderna i Västindien och på Balkan. Avslutningsvis har de rådgivande funktioner
som bistår kommissionen i genomförandet av dess forskningsverksamhet fyllt sin
funktion till fullo genom de rapporter eller yttranden som tillhandahållits av
CREST, de rådgivande expertgrupperna och högnivågrupperna som
kommissionsledamot Busquin tillsatte under 2001. Dessa funktioner förstärks med
inrättandet av den rådgivande europeiska kommittén för forskning (EURAB), som
inledde sin verksamhet under andra halvåret 2001. 1. Ett
europeiskt område för forskningsverksamhet under uppbyggnad Projektet att inrätta det europeiska området
för forskningsverksamhet är resultatet av ett initiativ från kommissionen[1] och Europeiska rådets
önskan, uttalad för första gången i Lissabon, att bättre integrera och samordna
forskningsverksamheten och forskningspolitiken både på nationell och europeisk
nivå. Genomförandet föregicks av den ”öppna metoden för samordning” –
medlemsstaterna samarbetar vid behov och med olika sammansättning med
kommissionen – för att vidta konkreta åtgärder som ledde till att nedanstående
mål uppfylldes. De framsteg som gjorts i skapandet av det
europeiska området för forskningsverksamhet och innovation var föremål för en
första rapport[2]
som utarbetades inför Europeiska rådets möte i Stockholm i mars 2001. 1.1. Samordning av forskningspolitiken 1.1.1. Jämförelse (”benchmarking”) av forskningspolitiken Jämförelserna mellan de nationella
forskningsstrategierna grundas på en metod och tjugo indikatorer, som
fastställts i samarbete med medlemsstaterna[3],
och är koncentrerade till de fem teman som valdes ut av rådet i juni 2000:
offentlig och privat investering i forskning och utveckling, vetenskaplig och
teknisk produktivitet, forskningens inverkan på näringslivets konkurrenskraft
och på sysselsättningen, mänskliga resurser och främjande av en
vetenskapskultur samt allmänhetens kunskap om forskningen. Fem expertgrupper
har fått i uppdrag att analysera dessa. Uppgifterna om de första femton
indikatorerna som finns att tillgå offentliggjordes i juni 2001[4] och arbetet med de
övriga fem har fortsatt i samarbete med Eurostat. Den första rapporten om hur
arbetet fortlöper publicerades i juni 2001[5].
De första resultaten av benchmarkingen[6]
tillhandahölls under seminariet i Girona den 1 februari 2002 med ministrarna
ansvariga för forskning och industri, och presenterades för utskottet för
industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi i Europaparlamentet den 26
februari 2002. De har publicerats på Cordis[7]
för att kunna debatteras och berikas i stor omfattning. Jämförelserna mellan de nationella
forskningsstrategierna görs parallellt med de jämförelser som görs av ”European
Trend Chart on Innovation” som varje år publicerar en ”europeisk resultattavla
för innovation” (se 1.3.1 nedan). 1.1.2. Kartläggning av spetsforskningen i Europa Syftet med att kartlägga spetsforskningen är
att se vilken FoTU-kapacitet som finns i Europa, även sådan som är mindre
välkänd och/eller av liten omfattning, och att bedöma kvalitén. Detta bör göra
det möjligt att öka synligheten över gränserna genom att sprida resultaten av
kartläggningen till beslutsfattare, forskare, industri och investerare.
Ytterligare effekter kan visa sig i form av intensivare nätverksverksamhet,
ökad rörlighet och överföring av kunskap inom Europa samt större dragningskraft
för Europa. På uppmaning av Europeiska rådet i Lissabon, och som en uppföljning
till rådets möte den 15 juni 2000, utformade kommissionen och medlemsstaterna
en metod[8]
för ett pilotprojekt för kartläggning av den vetenskapliga kompetensen i
Europa, inledningsvis på tre områden – biovetenskap, nanoteknik och ekonomi.
Projektet utvidgades till länder associerade till ramprogrammet. Syftet med
pilotprojektet är att utvärdera de metodiska för- och nackdelarna samt
integrera de nya kunskaperna i en konsoliderad och allmän metod som sen kan
användas i den fortsatta kartläggningen från 2003 och framåt. Naturligtvis
kommer även ett begränsat antal kartläggningar att kunna genomföras i ett
första steg, och leda till användbara och intressanta resultat. De första resultaten beträffande ekonomi är
redan tillgängliga och diskuterades med intressenterna i november 2001. När det
gäller kartläggningen av biovetenskap och nanoteknik har förberedande studier
genomförts med hjälp av expertgrupper – olika alternativ har utforskats och en
ordentlig grund har skapats för genomförandet av pilotmetoden. En panel med
intressenter utsågs i mars 2002 för att hjälpa kommissionen att styra
pilotprojektet under den del som kvarstår och lägga fram förslag för en möjlig
generalisering av metoden. Avtalsparter som väljs ut utifrån ett öppet
anbudsförfarande[9]
genomför den bibliometriska analysen och patentanalyser inom biovetenskap och
nanoteknik samt utvecklar verktyg för att presentera resultaten i ett format
som kan passa olika användarkategorier. Slutresultaten av pilotprojektet för
kartläggning av spetsforskning väntas till slutet av 2002. Under fjärde
kvartalet 2002 kommer generaliseringen av metoden och strategin för att genomföra
nästa omgång av kartläggningen av spetsforskning att behandlas. Det skall ske i
nära samarbete med medlemsstaterna mot bakgrund av användarbehoven och
resultaten av pilotprojektet. 1.1.3. Sammankopplingen av de nationella forskningsprogrammen i nät Att koppla ihop forskningsverksamheter på
nationell och regional nivå i nät och att ömsesidigt öppna programmen är ett av
målen för det europeiska området för forskningsverksamhet. Som ett första steg
har kommissionen lanserat en genomförbarhetsstudie för inrättandet av ett
integrerat informationssystem för forskningen i Europa som bör göra det lättare
att genomföra samordningsverksamheten. För övrigt offentliggjordes ett
meddelande den 30 maj 2001[10]
om genomförandet av artikel 169 och sammanslutning i nätverk för nationella
program. Kommissionen har förstärkt dialogen med de nationella och
internationella myndigheterna för att fastställa tillämpningsbestämmelser för
stödåtgärderna för samordningen enligt sjätte ramprogrammet och bestämma de
pilotprogram för vilka artikel 169 kan komma ifråga till följd av slutsatserna
från rådet den 30 oktober 2001. Konkreta förslag för att ömsesidigt öppna de
nationella FoTU-programmen diskuterades under det informella seminarium som
ministrarna för forskning och industri höll i Girona den 1–2 februari
2002. De teman som till en början valdes ut var havsforskning, växtgenomik,
komplexitet och komplexa system samt kemi. Det progressiva genomförandet av
dessa är sedan dess föremål för kompletterande insatser inom ramen för Crest. 1.2. Rörlighet för forskare Mot bakgrund av rapporten[11] från en högnivågrupp
med representanter för forskningsministerierna antog kommissionen i juni 2001
meddelandet[12]
”En strategi för rörlighet i det Europeiska området för forskningsverksamhet”
där en strategi för skapande av en miljö som främjar rörlighet för forskare i
det europeiska området för forskningsverksamhet presenteras. Meddelandet innehåller förslag om inledande
åtgärder för att förbättra informationen om lediga tjänster samt om
administrativa och juridiska villkor i respektive land (t.ex. webbportal), stöd
till rörliga forskare och deras familjer (t.ex. nätverk av rörlighetscentra)
och en rad åtgärder för att förbättra situationen för forskare och deras
familjer när det gäller sådant som direkt berör dem (inresevillkor,
socialförsäkring, beskattning osv.). För detta syfte har en styrgrupp inrättats
tillsammans med medlemsstaterna och kandidatländerna för att man regelbundet
skall kunna utbyta åsikter om genomförandet av de initiativ som lanserats genom
meddelandet. Gruppens första möte hölls i mars 2002. En
stor konferens – ”An enlarged Europe for researchers” – och ett rundabordsmöte
om rörlighet för forskare organiserades i Bryssel under 2001. Konferensen ”For
a European research opened on the world”, som organiserades av det belgiska
ordförandeskapet, fick också stöd. 1.3. Kopplingen mellan forskning och innovation Funderingarna kring hur kopplingen mellan
forskning och innovation skall kunna stärkas har fortsatt under 2001. Syftet är
att skapa gynnsamma förutsättningar i EU för en mer dynamisk forskning inom den
privata sektorn och en högre ekonomisk värdering av den kunskap som genererats. 1.3.1. Den europeiska resultattavlan för innovation Kommissionen publicerade i september 2001, på
begäran av Europeiska rådet, den första fullfjädrade versionen av den
europeiska resultattavlan för innovation[13],
som är en av de tre grundstenarna för ”European Trend Chart on Innovation” där
”den öppna samordningsmetoden” tillämpas på innovationsområdet. I den bedöms de olika medlemsstaternas
individuella innovativa kapacitet, liksom även för EU i sin helhet. Fyra
huvudteman omfattas: mänskliga resurser för innovation, skapande av ny kunskap,
överföring och tillämpning av kunskap samt innovationsfinansiering, produktion
och marknader. De sjutton indikatorerna för resultattavlan
valdes ut för att inbegripa några av de viktigaste innovationsåtgärderna: de
grundläggande förutsättningarna, såsom tillhandahållande av utbildade
vetenskapsmän och riskkapital, mellanprodukter som t.ex. högteknologiska
patent, slutprodukter som t.ex. försäljningsandel för innovativa produkter, och
marknader för högteknologiska produkter som t.ex. IKT-utrustning och
Internetanslutning[14]. Den andra upplagan av resultattavlan
publicerades i oktober 2001[15]
och finns även som ett interaktivt verktyg på webbplatsen Trend Chart[16]. Sammanställningen av
uppgifterna är kompletterad med en djupgående analys som omfattar resultat och
trender. Analysen belyser också starka och svaga sidor med avseende på enskilda
länders prestation, och innehåller en utvärdering av likheter och skillnader
för var och en av indikatorerna över hela Europa. –
För många av de sjutton indikatorerna har EU:s
ledande länder ett stort försprång framför USA och Japan[17]. Det visar på den
stora potential som finns för utbyte av bra strategiska metoder och kunskaper
inom EU. Variationerna mellan medlemsstaterna är särskilt höga för fyra
indikatorer – livslångt lärande, FoTU inom näringslivet, högteknologiska patent
och andelen små och medelstora företag som är inblandade i
innovationssamarbete. Intressant är att skillnaderna är större på områden som
påverkas av privat beslutsfattande, och mindre mellan länderna när det gäller
indikatorer som starkt påverkas av offentlig politik som t.ex. högre utbildning
eller offentliga FoTU-investeringar. Detta skapar en mycket svårare strategisk
utmaning – hur privata investerare och affärsstrategier skall fås att fokusera
på innovation. –
Utöver kartläggning av problem på nationell nivå
pekar resultattavlan för innovation på två nyckelområden där EU i sin helhet
presterar relativt dåligt i jämförelse med USA och Japan – FoTU inom
näringslivet och högteknologiska patent. Som reaktion på det innehåller den
dokumentation som kompletterar resultattavlan förslag till två strategiska
åtgärder. För det första bör medlemsstaterna införa eller stärka incitamenten
för FoTU inom näringslivet. För det andra behövs forskning kring orsakerna till
att det går så dåligt för Europa när det gäller högteknologiska patent för att
man skall kunna avgöra om det beror på en bristande grundläggande förmåga inom
sektorerna för högteknologi, eller på de europeiska företagens strategier för
hur resurserna skall användas. En möjlig orsak till bristerna när det gäller
högteknologiska patent skulle kunna vara inadekvata kostnader för patentering
och kommersialisering av tekniska produkter av europeiska universitet och
offentliga forskningsinstitut. 1.3.2. Stimulera investeringar i forskning Till följd av impulsen från Europeiska rådet i
Lissabon har arbetet med att stimulera privata investeringar i forskning
utvecklats på två sätt under 2001: –
På grundval det arbete som redan gjorts för att
jämföra offentliga och privata investeringar i forskning inleddes en
kartläggning av hur effektiviteten skulle kunna höjas när det gäller offentliga
finansieringsmekanismer till stöd för privata investeringar i forskning. De offentliga myndigheterna har tillgång till ett
antal instrument som, när de används effektivt och i rätt sammansättning, kan
bidra till att stimulera till ökade privata investeringar. Dessa instrument
innefattar direkta åtgärder som t.ex. subventioner, skatteåtgärder, garantier
både för lån och eget kapital samt stöd till riskkapital. I detta sammanhang är
syftet med arbetet att kartlägga god praxis i användningen av dessa instrument,
både individuellt och i olika kombinationer. På grundval av det inledande arbetet med denna
kartläggning lade kommissionen fram ett förslag i meddelandet till Europeiska
rådet i Barcelona om att den generella nivån på offentliga och privata utgifter
för forskning och utveckling före slutet av decenniet skulle uppgå till
3 % av BNP. Inom detta totalbelopp skulle företagens insats öka till runt
två tredjedelar från dagens 55 %. Detta arbete bidrog också till den not
som utarbetades för att stimulera diskussionen vid det informella seminarium
som hölls i Girona den 1–2 februari 2002 med ministrar för forskning och
industri. Denna not innehöll en beskrivning av hur målet att öka
FoTU-utgifterna till 3 % av BNP till 2010 skulle kunna uppnås. –
På grundval av den nyckelroll som Europeiska
investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF) har när det
gäller investeringar i forsknings- och innovationsprocessen har diskussioner
förts i syfte att kartlägga möjliga samverkanseffekter för att främja denna
process. Detta ledde till ett samarbetsavtal mellan kommissionen och EIB. Ett strukturerat samarbete mellan kommissionen och
EIB skulle göra det lättare för kommissionen, EIB och EIF att kombinera sitt stöd
för att åstadkomma så stor effekt som möjligt av sina insatser på
gemenskapsnivå och attrahera privata investeringar i forskning. Kommissionen
och EIB-gruppen håller på att utveckla de resurser som de behöver för att
åstadkomma detta. Den 7 juni 2001 undertecknade Philippe Busquin,
kommissionsledamot med ansvar för forskning, och Europeiska investeringsbankens
ordförande Philippe Maystadt en gemensam promemoria på forskningsområdet[18]. I samband med den
gemensamma promemorian inrättades en samarbetsram i syfte att få
finansieringskällorna (gemenskapens ramprogram för forskning, Europeiska
investeringsbankens och Europeiska investeringsfondens initiativ ”Innovation
2000” [i2i]) att komplettera varandra på ett bättre sätt. EIB har deltagit i riktade seminarier, t.ex. om
bioteknik, och deltar i förberedelserna av sjätte ramprogrammet. Beträffande
finansieringsarrangemang för ny forskning och innovation har framsteg gjorts i
kartläggningen av befintliga finansiella produkter lämpade för finansiering av
forskning och innovation samt i utvecklingen av sätt att kombinera dessa. 1.3.3. Immaterialrätt Under 2001 har man aktivt strävat efter att
säkra en bättre omvandling av kunskap till ekonomiskt värde genom bättre skydd,
förvaltning och överföring av immateriell äganderätt, som t.ex. patent och
upphovsrätt. –
Lagförslag har utarbetats om immateriell äganderätt
inom bioteknik och datorstyrda uppfinningar, och vissa framsteg har gjorts i
förhandlingarna om ett gemenskapspatent[19]
även om nyckelfrågor som t.ex. val av jurisdiktion för tvistlösning, språkval
och de nationella patentbyråernas roll fortfarande är öppna. –
Med hjälp av seminarier och expertgrupper har
framsteg gjorts när det gäller kartläggning, främjande och spridning av bästa
praxis i användningen av immateriell äganderätt i forsknings- och
innovationsprocessen. Samråd som hållits har lett till tre rapporter från
experterna. Dessa rapporter bl.a. låg till grund för utformningen av EU:s
politik (t.ex. meddelanden och handlingsplaner för biovetenskap och bioteknik)
och gav vägledning åt forskare. Ny verksamhet (studier och expertgrupper) har
inletts avseende hur nationella regler om immateriell äganderätt för offentligt
finansierad forskning hänger samman, bästa möjliga användning av immateriell
äganderätt i forskningssamarbetet mellan universitet och näringsliv samt den
roll immateriell äganderätt har i IKT-baserad forskning. En förstärkning av
samarbetet både med Europeiska patentverket och Världsorganisationen för den
intellektuella äganderätten ingick i denna process. –
Förberedelserna av förklarande riktlinjer för
kunskapshantering har inletts på grundval av resultaten man kommit fram till
inom expertgrupper och seminarier. Syftet är att stödja utarbetandet av
bestämmelser om immateriell äganderätt i sjätte ramprogrammet. 1.4. Forskningsinfrastruktur 1.4.1. Att utveckla ett europeiskt angreppssätt för
forskningsinfrastruktur Till följd av slutsatserna från Europeiska
rådets möte i Lissabon och stödet från rådet (forskning) föreslog kommissionen
i sitt arbetsdokument ”Ett europeiskt område för forskningsverksamhet:
infrastruktur”[20]
riktlinjer för en europeisk strategi för forskningsinfrastruktur grundade på en
analys av tidigare resultat och nuvarande brister. Där rekommenderades framför
allt nya mekanismer för europaomfattande vetenskaplig rådgivning och politiska
beslut beträffande infrastruktur, och att kombinera resurser för utvecklingen
av nya nyckelinfrastrukturer. I dokumentet behandlades även hur befintlig
infrastruktur skall kunna utnyttjas bättre. Rådet erkänner nyttan av ett europeiskt
angreppssätt för forskningsinfrastruktur i samband med det europeiska området
för forskningsverksamhet, och i juni 2001 uppmanade rådet kommissionen att i
nära samarbete med medlemsstaterna utforska behovet av nya arrangemang för stöd
till forskningsinfrastrukturrelaterade strategier. Som reaktion till denna
uppmaning sammankallade kommissionen en expertgrupp med representanter utsedda
av samtliga medlemsstater. Expertgruppen kom fram till att det politiska
beslutsfattandet om forskningsinfrastruktur av europeisk betydelse har blivit
mer och mer komplicerat och mindre effektivt, och att ett mer gemensamt
angreppssätt nu verkligen behövs för att ge vägledning för politiska beslut i
medlemsstaterna. Expertgruppen höll flera möten under 2001. I gruppens
slutrapport, som publicerades i början av 2002, rekommenderades att
medlemsstaterna inrättar ett europeiskt strategiskt forum för
forskningsinfrastruktur (European Strategy Forum on Research Infrastructures)
till stöd för en konsekvent och strategiskt anpassad metod för politiskt
beslutsfattande om forskningsinfrastruktur i Europa, och för att underlätta
multilaterala initiativ för bättre användning och utveckling av
forskningsinfrastrukturer. 1.4.2. Utveckla elektroniska nät med mycket hög
överföringskapacitet för vetenskaplig kommunikation Kommissionen har, i samarbete med
medlemsstaterna, aktivt strävat mot det mål som Europeiska rådet fastställde i
Lissabon. Europa har nu blivit ledande internationellt när det gäller nätverk
för forskning. Sedan den 1
november 2001 finns i Europa ett transeuropeiskt nät (Géant) i drift med en
kapacitet på 10 Gbps. Nätet sammankopplar 32 nationella forsknings- och
utbildningsnät. Kapaciteten är därmed sexton gånger högre än 2000. Samtidigt
har de nationella forsknings- och utbildningsnäten uppgraderats, vilket har
lett till en betydande ökning av anslutningskapaciteten för alla europeiska
forskningsinstitut och universitet. Förbättringen av anslutningsmöjligheterna
mellan de olika nationella forsknings- och utbildningsnäten och de
transeuropeiska näten för perioden juni–december 2001 visas i diagram 1. Genom Géant och
andra projekt främjas också införandet av det nya internetprotokollet IPv6 på
bred front i Europa. Det sker genom utveckling av testbäddar i stor skala där
den akademiska världen och näringslivet involveras i en gemensam insats som ger
ett aktivt stöd till den europeiska strategin på detta område. För
forskningsområden med höga krav (t.ex. högenergifysik, astronomi,
molekylärbiologi, miljö osv.) utvecklas också kompletterande
experimentinfrastruktur av grid-typ. Grid-konceptet avser den teknik med
mellanprogram som syftar till att på ett effektivt sätt utnyttja de dator- och
dataresurser som finns på global nivå, och göra dessa kontinuerligt
tillgängliga som en enda resurs för alla som använder webben. Géant och
grid-teknik är bland de viktigaste byggstenarna för nästa generation av
Internet. 1.5. Frågor avseende vetenskap och
samhälle Till följd av publiceringen av kommissionens
arbetsdokument ”Vetenskapen, samhället och medborgarna i Europa” i november
2000 inleddes ett omfattande samråd om relationerna mellan vetenskap och
samhälle via ett forum på nätet[21].
I dokumentet behandlas framför allt kopplingen mellan forskningspolitiken och
samhällets målsättningar, riskhantering och försiktighetsprincipen, forsknings-
och vetenskapsetik, dialogen mellan forskare och allmänhet, allmänhetens
kunskap om forskningen och kvinnornas roll i vetenskap. När den offentliga
debatten avslutades (den 20 juni 2001) hade 182 personer registrerat sig och 69
meddelanden lämnats, varav många behandlade mer än ett ämne. 1.5.1. Handlingsplanen ”Vetenskap och samhälle” Som ett gensvar på rådets resolution[22] godkände kommissionen
den 4 december 2001 handlingsplanen ”Vetenskap och samhälle” och lade fram den
för rådet (forskning) den 10 december 2001. Den innehåller 38 åtgärder som
syftar till följande: att främja en vetenskaplig utbildning och miljö i Europa,
driva en vetenskaplig politik närmare medborgarna och ställa vetenskapen i
centrum för beslutsfattandet. Planen utgör ett ledningsverktyg där all
verksamhet som har med vetenskap och samhälle att göra presenteras inom en
sammanhängande ram, med en generell tidsplan för genomförandet och verktyg för
att övervaka detta genomförande, samtidigt som effekterna utvärderas och
åtgärderna anpassas mot bakgrund av de behov som uppstår. 1.5.2. Det etiska sammanhanget inom forskningen Forskningens etiska sammanhang behandlades
vidare i samband med den europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny
teknik (European Group of Ethics on science and New Technologies) i syfte att
få med det i sjätte ramprogrammet. Ytterligare kontakter med den gruppen,
Europarådet och representanter från medlemsstaterna ledde till att sex åtgärder
beträffande etik kom att ingå i handlingsplanen om vetenskap och samhälle: –
Upprätta ett observationsorgan för information och
dokumentation gällande etiska frågor. –
Etablera en offentlig dialog om etik inom
forskningen. –
Förbättra forskarnas medvetenhet i etiska frågor. –
Främja lokala och nationella nätverk för etiska
kommittéer. –
Utveckla en internationell dialog om etiska
principer. –
Djurskydd inom forskningen. Följande åtgärder fastslogs i meddelandet
”Biovetenskap och bioteknik – En strategi för Europa” som kommissionen antog
den 27 januari 2002: –
Stärka och fokusera gemenskapsstödet till forskning
i etiska frågor samt sprida resultaten, varvid man även skall inkludera
kriterier för hur fördelarna med att använda bioteknik i livsmedelsproduktion
skall bedömas, så att framtida rapportering underlättas och en stadig grund för
samhällsförankrade beslut om tillämpning av bioteknik och biovetenskap kan
fastläggas. –
Planlägga stöd till forskning om en mera
systematisk kartläggning av för- och nackdelar/risker där betydande inslag av
informationsspridning och debatt skall ingå. –
Se till att etiska, rättsliga och sociala
konsekvenser tas med i beräkningen i ett så tidigt skede som möjligt i den
gemenskapsstödda forskningen. –
Tillsammans med Europaparlamentet utveckla former
för information om granskningen av etiska frågeställningar på EU-nivå. –
I samarbete med offentliga och privata partner att
försöka identifiera områden där det går att enas om etiska
riktlinjer/standarder eller bästa metoder. Sådan områden skulle kunna vara
forskning på stamceller, biobanker, xenotransplantation, gentestning och
djurförsök i forskning. Kommissionen har övervakat och, där det har
varit aktuellt, deltagit i verksamheten inom relevanta internationella
organisationer som t.ex. Europarådet (arbetsgruppen för biomedicinsk forskning
som håller på att utarbeta ett protokoll om biomedicinsk forskning,
arbetsgruppen för bioteknik, arbetsgruppen för humangenetik som håller på att
utarbeta ett protokoll om humangenetik samt styrkommittén för bioetik), UNESCO
och FN. 1.5.3. Att utveckla ett gemensamt referenssystem för vetenskap och
teknik Som uppföljning till konferensen om vetenskap
och förvaltning i oktober 2000 anordnades i mars 2001 ett seminarium inom ramen
för arbetsgruppen för demokratisering av sakkunskap och fastställande av
vetenskapliga referenssystem (”Democratising expertise and establishing
scientific reference systems”), som bidrog till utvecklingen av vitboken om
styrelseformerna i EU. Det nätbaserade frågeformuläret i samband med detta seminarium,
som var utlagt på Internet mellan mars och maj 2001, gav över 200 svar. Ett nätverk med offentliganställda tjänstemän
från medlemsstaterna inrättades för att tjäna som forum för diskussion och
utbyte av god praxis med avseende på samverkan mellan dem som alstrar ny
kunskap (forskarsamhället), beslutsfattare och civilsamhället. Syftet med det
är också att utveckla vetenskapliga referenssystem. Under 2001 inleddes även ett arbete med att
utveckla riktlinjer för kommissionens egen praxis för urval och användande av
sakkunskap för beslutsfattande. Avsikten är att senare lägga fram ett förslag
till gemensam metod för andra institutioner och medlemsstater, att utarbeta ett
utkast till europeiska vetenskapliga referenssystem (European Scientific Reference
Systems – ECSRS) och att utbyta erfarenheter mellan forsknings- och
tillsynsorgan som hanterar riskfrågor. Detta följdes av publiceringen av
riktlinjer och förslag beträffande riskhantering, tillämpningen av
försiktighetsprincipen och riskkommunikation. 1.6. Den internationella och regionala dimensionen 1.6.1. Den internationella dimensionen av det europeiska området
för forskningsverksamhet I meddelandet
”Den internationella dimensionen av det europeiska området för
forskningsverksamhet”[23]
av den 25 juni 2001 presenterade kommissionen riktlinjer för en ny politik för
internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete, som skall uppfylla de
strategiska målen att öppna det europeiska området för forskningsverksamhet för
omvärlden. Denna skall medlemsstaterna och gemenskapen genomföra gemensamt, med
beaktande av målen för EU:s politik för vetenskap och teknik samt
utrikespolitik. Denna öppning
skall göra det möjligt för länderna i EU att dra nytta av ett internationellt
samarbete inom vetenskap och teknik som banar väg för närmare politiska och
ekonomiska relationer med framför allt kandidatländerna och länderna inom det
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Den nya strategin för internationellt
samarbete ger också möjlighet att fördjupa relationerna mellan EU och tredje
land[24],
bidra till att förbättra dialogen mellan vissa länder[25] och förstärka
europeisk vetenskap och teknik. 1.6.2. Den regionala dimensionen av det europeiska området för
forskningsverksamhet På initiativ av kommissionsledamöterna Busquin
och Barnier antog kommissionen i oktober 2001[26]
ett meddelande om det europeiska området för forskningsverksamhet och den
regionala dimensionen där regionernas roll i Europas forsknings- och
innovationsverksamhet analyseras och en strategi för att integrera forsknings-
och regionalpolitik samt förbättra forskningskapaciteten i regionerna
presenteras. Genomförandet av denna strategi bygger på ett stort antal
gemenskapsinstrument: –
Sjätte ramprogrammet, genom möjligheter till
transregionalt samarbete (framför allt genom nätverk för program och initiativ
för forskning och innovation på regional nivå); en mer sammanhängande
utveckling av politiken på regional nivå (framför allt genom territoriell
framtidsforskning); särskilda åtgärder för små och medelstora företag
(forskningssamverkan eller kollektiv forskning); stipendier som är särskilt
anpassade för forskare från de minst utvecklade regionerna eller från
kandidatländerna; spetsforskningsnät och integrerade projekt. Det går också att
kombinera ramprogrammets finansieringsmöjligheter med dem som finns inom
strukturfonderna (ERUF) för deltagare från mål 1-områden[27]. –
Innovationsverksamhet på regional nivå som
genomförs inom femte ramprogrammet, i samverkan med de innovativa åtgärder inom
strukturfonderna som syftar till att stödja nätverk för aktörer och initiativ
på regional nivå; främja strategier inriktade på kunskapssamhället och
underlätta utbyte. Samverkan mellan de regioner som ligger långt framme och de
som släpar efter, inbegripet regionerna i kandidatländerna, gynnas framför allt
inom nätverket ”Innovating Regions of Europe” (IRE)[28]. –
Strukturerande åtgärder på längre sikt som kommer
att genomföras på inrådan av kommissionen, t.ex. tillhandahållande av särskilda
tjänster till regionerna (teknisk granskning, benchmarking, utbyte av god
praxis osv.); förbättrade kontakter mellan vetenskapliga experter och politiska
beslutsfattare samt införande av en regional dimension för de framtida
informationssystemen om forskning och innovation i Europa. Resultaten av en studie om att integrera
regionerna i det europeiska området för forskningsverksamhet blev klara i
januari 2002 och har redan publicerats av kommissionen. En andra studie
lanserades i slutet av 2001 om forsknings- och utvecklingskapaciteten i
regionerna i de yttersta randområdena[29].
Kommissionen har för övrigt påbörjat en omfattande informationskampanj för att
göra aktörerna medvetna om budskapen i meddelandet. Det sker genom insatser på
fältet och genom spridning av dokument på papper och i elektronisk form. 2. Förberedelserna
av sjätte ramprogrammet Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte i
Stockholm den 23–24 mars 2001 rådet att tillsammans med Europaparlamentet i
medbeslutandeförfarande före juni 2002 anta sjätte ramprogrammet för forskning,
och betonade framför allt vikten av att i så hög grad som möjligt dra nytta av
de nya instrumenten (spetsforskningsnät, integrerade projekt samt deltagande i
program för forskning som genomförs av flera medlemsstater), och samtidigt
beakta vikten av att stärka sammanhållningen och stödja de små och medelstora
företagen. Under 2001 har kommissionen antagit förslagen
beträffande sjätte ramprogrammet och resurserna för genomförandet, de särskilda
programmen och reglerna för deltagande. Dessa förslag är nyskapande, framför
allt eftersom de, å ena sidan, syftar till att göra sjätte ramprogrammet till
det viktigaste instrumentet för genomförandet av det europeiska området för
forskningsverksamhet genom att stärka gemenskapsforskningens strukturerande
effekt, och, å andra sidan, definierar metoderna för ett genomförande som är
enklare och mer genomblickbart samt en förvaltning som är nedbantad och
förenklad. 2.1 Förhandlingen mellan institutionerna Året har i huvudsak ägnats åt en första
genomgång av förslagen beträffande sjätte ramprogrammet (EG och Euratom).
Förhandlingarna har gått snabbt framåt och kännetecknats av att de olika
institutionerna haft en gemensam uppfattning – de godkände bl.a. den totala
budget som kommissionen hade föreslagit. 2.1.1. Ramprogrammet Förslagen till beslut om sjätte ramprogrammet
(EG och Euratom) för forskning och teknisk utveckling[30] antogs den 21 februari
2001. Med en föreslagen budget på totalt 17,5 miljarder euro återspeglar
dessa förslag till åtgärder de allmänna riktlinjerna för inrättandet av det
europeiska området för forskningsverksamhet. Förslaget till ramprogram har diskuterats dels
en första gång mellan ministrarna för forskning den 3 mars, och dels under en
allmän debatt i rådet den 26 juni 2001. Den 30 oktober 2001 enades rådet om en gemensam
inställning beträffande sjätte ramprogrammet, som bl.a. bekräftar de särskilda
programmens struktur och förvaltningsmetoder. De ändringar som i huvudsak
gjorts av kommissionens förslag berör innehållet i prioriteringen ”genforskning
och bioteknik för förbättrad hälsa”, organiseringen av prioriteringen ”hållbar
utveckling och globala förändringar”, omfattningen på det finansiella stöd som
är tillgängligt för nya forskningsinfrastrukturer, samt budgeten och metoderna
för genomförandet med avseende på området ”Att förutse EU:s tekniska och
vetenskapliga behov”. Den 14 november 2001 antog Europaparlamentet
sitt yttrande i första behandlingen, vilket innebar ändringar av kommissionens
förslag, framför allt genom införandet av en ”spetsforskningsstege”, ett stödinstrument
avsett att komplettera de integrerade projekten och spetsforskningsnäten, en
förstärkning av de etiska principer som gemenskapsforskningen skall respektera,
samt en betydande minskning av den del av budgeten som är avsatt för området
”Att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov”. Den 22 november 2001[31] ändrade kommissionen
sina förslag till ramprogram, för att införliva ett stort antal av parlamentets
ändringsförslag. De ändrade förslagen återspeglar därmed Europaparlamentets
uppfattning, framför allt beträffande de etiska principer som skall respekteras
och behovet av att säkra en övergång till de nya instrumenten enligt tanken
bakom ”spetsforskningsstegen”. Samtidigt bevaras balansen generellt och
fördelningen i den ursprungliga budgeten. Rådet fullföljde sin granskning i första
behandlingen av förslagen till ramprogram (EG och Euratom) genom att den 10
december 2001 ge sitt politiska godkännande till en kompromisstext som
prioriterar de nya instrumenten, lägger över fastställandet av de etiska
principerna på texterna om de särskilda programmen, och justerar fördelningen
av budgeten mellan de olika prioriteringarna och verksamheterna. Den gemensamma ståndpunkten som formaliserade
detta politiska godkännande antogs av rådet den 28 januari 2002; ståndpunkten
fick ett brett stöd av kommissionen den 30 januari 2002[32]. Efter den första behandlingen av förslagen
till ramprogram lyckades Europaparlamentet och rådet således uppnå ett brett
samförstånd beträffande den generella budgeten och fördelningen av denna,
programmets struktur, de vetenskapliga och tekniska prioriteringarna samt
resurserna för genomförandet. Deras ståndpunkter skiljer sig inte längre
avsevärt, förutom när det gäller hur frågan om vilka etiska principer som skall
respekteras skall hanteras – Europaparlamentet skulle vilja att dessa principer
anges uttryckligen i form av en lista över forskningsämnen som skall uteslutas. 2.1.2. De särskilda programmen Den 30 maj 2001 antog kommissionen förslagen
till besluten om de särskilda programmen för genomförande av ramprogrammet (EG
och Euratom)[33].
Därefter, den 17 oktober 2001, ändrade kommissionen förslaget till det
särskilda programmet med syfte att integrera och stärka det europeiska området
för forskningsverksamhet[34],
för att förtydliga innehållet och metoderna för genomförandet i kapitlet om att
förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov. På grundval av den breda överensstämmelsen
mellan Europaparlamentets uppfattning och rådets gemensamma ståndpunkt
beträffande förslagen till beslut angående sjätte ramprogrammet ändrade
kommissionen sina förslag om de särskilda programmen[35] den 30 januari 2002, i
syfte att ta hänsyn till de ändringar av ramprogrammet som gjorts vid den
första behandlingen beträffande den forskningsverksamhet som skall bedrivas,
fördelningen av den totala budgeten och medlen för denna. Vid rådets (forskning) möte den 11 mars hölls
en allmän debatt om de särskilda programmen. Den var främst inriktad på frågan
hur många särskilda program som skulle inrättas och på tre aspekter av
kommittésystemet, nämligen vilken som skulle väljas, vilken behörighet
kommittéerna skulle ha och deras funktion, framför allt avseende genomförandet
av de två särskilda EG-programmen. 2.1.3. Reglerna för deltagande Den 10 september 2001 antog kommissionen
förslaget till beslut beträffande regler för deltagande och spridning av
forskningsresultat[36],
och ändrade därefter detta, den 10 januari 2002, för att beakta den politiska
överenskommelse som rådet nådde den 10 december 2001 om förslagen till beslut
om sjätte ramprogrammet. Vid rådets (forskning) möte den 11 mars hölls
en allmän debatt om reglerna för deltagande och spridning av
forskningsresultat, där man bland annat tog upp frågan om minsta antal
deltagare i forskningsåtgärderna, utvärdering och urval av förslag, deltagarnas
solidariska ansvar och kompletterande finansiering för de särskilda
EG-programmen, men också det finansiella stödet på området för termonukleär
fusion (Euratom). 2.2. Stödinstrumenten Under 2001 har man framför allt ägnat sig åt
att utarbeta metoder för genomförande av integrerade projekt, expertnätverk och
gemenskapens bidrag till program som genomförs av flera medlemsstater (artikel
169), och åt att kartlägga särskilda områden som kan vara lämpade för detta. 2.2.1. Integrerade projekt och expertnätverk Flera kommunikationsåtgärder har vidtagits,
både internt och externt: första seminariet om instrumenten den 20 april,
regelbundna informationsmöten för de operativa direktoraten, flera åtgärder
riktade mot omvärlden (externt), framför allt avsedda för forskningsverksamma i
hela Europa. En särskild arbetsgrupp om instrument har inrättats, där
representanter för olika direktorat inom GD Forskning och andra
generaldirektorat som är inblandade i genomförandet av ramprogrammet (INFSO, ENTR,
TREN, FISH) ingår. Avsikten är att ta itu med instrumentrelaterade frågor. Arbetsdokument som beskriver bestämmelserna
för genomförandet av integrerade projekt och expertnätverk har utarbetats och
finns på GD Forsknings webbplats så att forskarsamfundet skall kunna hållas
informerat om de senaste tankegångarna inom kommissionen. En omfattande
kommunikationsinsats inleddes med inriktning på forskarsamfundet. Den ledde i
början av 2002 till att sju seminarier organiserades för att presentera de nya
instrumenten för ”informationsförmedlare” inom vart och ett av de prioriterade
tematiska områdena. 2.2.2. Artikel 169 I meddelandet av den 30 maj 2001[37] utforskade
kommissionen möjligheten att använda en allmän rättslig ram för gemenskapens
deltagande i forskningsprogram som genomförs av flera medlemsstater. Under de
efterföljande diskussionerna visade det sig att de flesta föredrog ett
ställningstagande från fall till fall, grundat på specifika beslut var gång
artikel 169 tillämpas. Den 30 oktober uppmanade således rådet medlemsstaterna
att, i nära samarbete med kommissionen, kartlägga särskilda områden för att
utveckla ett begränsat antal pilotprogram, och att tillsammans med kommissionen
undersöka metoderna för genomförande av förslag till gemensamma program. Rådet
uppmanade också kommissionen att lägga fram förslag för gemenskapens deltagande
i pilotprogram. I januari 2002 sammanställde kommissionen de
särskilda områden som skulle kunna intressera medlemsstaterna, och gav en
intern arbetsgrupp i uppgift att analysera dessa. Det var endast förslaget till
en plattform för kliniska försök för de tre fattigdomsrelaterade sjukdomarna –
som ingår i målen för ramprogrammet – som bedömdes vara tillräckligt moget.
Detta har varit föremål för ytterligare arbete i syfte att förbereda ett
förslag till Europaparlamentets och rådets beslut. 3. femte
ramprogrammets genomförande och resultat under 2001 3.1. Femte ramprogrammets genomförande Under år 2001 undertecknades nästan 5000
kontrakt, vilket motsvarar gemenskapsstöd på över 3,7 miljarder euro, som
fördelas mellan över 23 000 deltagare. En statistisk analys av uppgifterna
rörande dessa kontrakt visar att femte ramprogrammet var framgångsrikt under
2001, och att deltagande- och stödnivåerna för de olika åtgärderna och programmen
var jämförbara med de för år 2000. Nedan redogörs mer detaljerat för
verksamheten: –
Åtgärder med kostnadsdelning, och i synnerhet
åtgärder avseende forskning och teknisk utveckling, utgör fortfarande det
viktigaste sättet att främja vetenskapligt samarbete och kunskapsutveckling på
gemenskapsnivå. Sådana åtgärder utgör över 82 %
av budgeten för år 2001, och omfattade över 70 % av alla deltagare i
ramprogrammet under det året. Av anslagen går 87 % till projekt för
forskning och teknisk utveckling, som omfattar över 78 % av deltagarna i
projekt med kostnadsdelning, en minskning jämfört med år 2000. Resten fördelas
mellan demonstrationsprojekt, kombinerade projekt, stöd till tillgång till
forskningsinfrastruktur samt särskilda åtgärder för små och medelstora företag. –
Det genomsnittliga stödet per undertecknat
kontrakt (projekt till åtgärder med kostnadsdelning) låg kring
1,17 miljoner euro under år 2001, vilket innebär
en liten minskning mot 2000 (1,29 miljoner euro), medan det genomsnittliga
antalet deltagare per åtgärd minskade från 6,5 under 2000 till 6,26 år 2001.
Totalt sett fortsätter det genomsnittliga stödet per deltagare att minska. –
Mer än 48 % av projektförslagen väljs i
genomsnitt ut för finansiering, vilket är en markant ökning mot 2000
(28 %). Man bör dock notera att många av de
projekt som valdes ut under 2001 inte ledde till kontrakt förrän under 2002. –
Gemenskapens finansiella stöd är fortsatt jämnt
fördelat mellan forskningsorganisationer, högskolor och näringsliv: Denna jämna fördelning visar sig också i fråga om antalet kontrakt
som slutits med dessa tre deltagarkategorier inom ramprogrammet. –
Deltagandet från medlemsstaterna och de
associerade staterna fortsätter att ligga på en stabil nivå: nästan 86 % av deltagarna i ramprogrammet kommer från EU. Det
sammanlagda deltagandet från associerade länder ligger stadigt på över
10 % – inom denna kategori har kandidatländerna ökat sin andel från
46 % 2000 till drygt 50 % 2001. –
De kontrakt som slutits under år 2001 har
möjliggjort fler samarbetslänkar än under 2000: Organ
från medlemsstaterna har skapat över 85 000 kopplingar mellan varandra och
över 20 000 med organ i associerade länder. Dessa har i sin tur skapat
nästan 2 600 samarbetslänkar mellan varandra. –
Betydelsen av stöd till forskares utbildning och
rörlighet i Europa bekräftas: Inom ramen för systemet
med Marie Curie-stipendierna har 1 116 stipendier beviljats. Det motsvarar
ett stöd från gemenskapen på nästan 150 miljoner euro. Nästan 200 projekt
för vetenskapliga konferenser på hög nivå har dessutom fått ekonomiskt stöd,
vilket möjliggjort organisationen av sammankomster för etablerade och unga
europeiska forskare. 3.2 Resultaten av gemenskapens forskningsverksamhet 3.2.1. Socioekonomiska resultat Utvärderingen av den socioekonomiska inverkan
av gemenskapens forskningsverksamhet under 2001 genomfördes både med hjälp av
nationella resultatanalyser och undersökningar på gemenskapsnivå som rörde de
särskilda programmen. Österrike, Irland, Tyskland och regionen
Flandern genomförde undersökningar. Av dessa studier framgår bl.a. att
ramprogrammet har blivit en central del i den offentligt finansierade
forskningen i Tyskland och omfattar över 40 % av företagen i
tillverkningssektorn, och att deltagare från Tyskland ingår i ungefär hälften
av forskningskonsortierna. Ramprogrammet ansågs vara av avgörande betydelse för
att stimulera nätverksverksamheten inom europeisk forskning. Andra resultat
från vissa av de andra studierna visade att EU-medel och möjligheten för
irländska forskare att få tillgång till dessa medel för Irlands del varit
avgörande för tillväxten i ett antal extremt framgångsrika företag som nu anses
som särskilt framgångsrika inom forskningssektorn. För Österrikes del
konstaterades att ramprogrammet attraherar eliten i landets näringsliv. Av studierna av inverkan på gemenskapsnivå[38] framgår framför allt
en bra inverkan på den vetenskapliga och tekniska nivån, och att vissa
särskilda EU-strategier, som t.ex. på miljöområdet, gynnas. Det var svårare att
bedöma inverkan beträffande mer övergripande politik, som t.ex. sysselsättning
och regional utveckling. Studierna visade också att en social och ekonomisk
inverkan av betydelse beror på om projekten från början har lämplig
vetenskaplig, teknisk och förvaltningsmässig kompetens och har den planering
som krävs för utnyttjande. En betydande studie som genomförts på begäran
av kommissionen om den socioekonomiska inverkan slutfördes under året[39]. Arbetet sammanförde
ledande akademiker från europeiska forskningscentra och syftade till att
förbättra förståelsen för hur ramprogrammens inverkan skulle kunna bestämmas,
definieras och mätas. Studien bestod av fyra delar: en genomgång av den logiska
grunden för offentligt finansierad FoTU; en översyn av utvärderingsmetoderna
inom ramprogrammen; fallstudier; synpunkter om en framtida strategi för
utvärdering. Den framtida strategin kommer att utvecklas mot bakgrund av ett
referensdokument som finns till studien. Den 4 mars 2002 hölls ett seminarium där
ungefär 40 experter från medlemsstaterna deltog. Syftet var att presentera
resultaten av studien och att inleda en dialog om utvecklingen av en framtida
strategi för utvärdering i ett gemenskapssammanhang. Syftet med detta kommer
att vara att se över utvärderingssystemet i ljuset av de huvudsakliga kommande
förändringarna av forskningssystemet, bl.a. det europeiska området för
forskningsverksamhet, sjätte ramprogrammet och de nya instrumenten. 3.2.2. Små och medelstora företags tillgång till forskning Under år 2001 tog den byrå som inrättats för
små och medelstora företag (”single entry point”) emot över 3 000
förfrågningar. Kvalitén på denna tjänst har ökat ytterligare[40], framför allt tack
vare direkttjänsten ”SME TechWeb” som inrättades i slutet av 2001[41]. Nätverket av
nationella kontaktbyråer för små och medelstora företag träffades fyra gånger
under 2001 för att utbyta bra metoder för att främja små och medelstora
företags deltagande i ramprogrammet. Stödåtgärder har vidtagits för att
ytterligare förbättra nätverkets resultat. Antalet ansökningar om särskilda åtgärder för
små och medelstora företag (bidrag till förstudier och projekt för
forskningssamarbete inom CRAFT) ökade under 2001 i jämförelse med året före –
nästan 900 ansökningar om bidrag till förstudier och ungefär 850 förslag inom
CRAFT mottogs. Ungefär 37 % av dessa projekt valdes ut. I 77 % av
fallen handlar det om små företag med färre än 50 anställda och i 42 % av
fallen om färre än 10 anställda. Bidragen gjorde det möjligt för ungefär
1 200 små och medelstora företag att lägga fram förslag i början av 2002,
och attraherade framför allt små och medelstora företag från de associerade
länderna. De sökande informerades om resultaten inom sex veckor. De 53 kontrakt avseende ekonomisk och teknisk
information som undertecknades under 2000 låg under 2001 till grund för ungefär
1 000 forskningsprojekt där små och medelstora företag var inblandade. Under år 2001 hade nästan 4 600 små och
medelstora företag tecknat kontrakt, räknat över hela ramprogrammet. Små och
medelstora företag utgör mer än 23 % av deltagarna i de fyra tematiska
programmen och har erhållit stöd motsvarande över 15 % av de medel som
anslagits till dessa program. En uppmaning till intresseanmälan på området
för kollektiv forskning ledde till mer än 100 förslag där kring 340
industriorganisationer eller industrigrupper var inblandade. Detta bekräftade
potentialen hos denna nya åtgärd som är planerad för sjätte ramprogrammet i
syfte att uppfylla de forskningsbehov som finns hos stora grupperingar av små
och medelstora företag. Inom ramen för samarbetsavtalet mellan
kommissionen och Europeiska rymdorganisationen inrättades ett nätverk med
regionala och nationella företagskuvöser på rymdområdet med syfte att skapa nya
företag, uppmuntra tekniköverföring och främja samarbetsprojekt. På initiativ
av det belgiska ordförandeskapet hölls en konferens den 19 november 2001 i
Liège om små och medelstora företag inom det europeiska området för
forskningsverksamhet. Där fick små och medelstora företag, beslutsfattare och
mellanhänder möjlighet att utbyta åsikter om sjätte ramprogrammet. 50 nya exempel på framgångsrika
forskningsprojekt med små och medelstora företag inblandade publicerades 2001,
liksom även två nummer av nyhetsbrevet ”SME Update”. De syftade till att öka
medvetenheten bland små och medelstora företag om ramprogrammets möjligheter
att gynna de europeiska små och medelstora företagen. Genomslagskraften av
dessa ökade med hjälp av ett hundratal artiklar publicerade i vetenskaplig,
regional eller fackinriktad press samt en aktiv kampanj i media. 3.2.3. Kvinnornas roll i gemenskapsforskningen I ett arbetsdokument som publicerades den 15
maj 2001[42]
presenterade kommissionen rekommendationerna som de olika verksamheter som
genomförts sedan meddelandet ”Kvinnor och vetenskap – Berika den europeiska
forskningen genom ökat deltagande från kvinnor”[43] mynnat ut i, nämligen
ett förstärkt politiskt forum, ett utökat övervakningssystem ”Kvinnor och
vetenskap” och kompletterande forskning för en ökad förståelse för jämställdhet
inom vetenskap. Kommissionen har lagt ut en studie på kontrakt om att utforma
och samla in statistiska indikatorer om kvinnor inom vetenskap. Resultaten av
studien har gjorts tillgängliga via ett flertal publikationer och kommer att
läggas ut på Internet[44]. Den s.k. Helsingforsgruppen har utarbetat de
indikatorer som behövs för att kontrollera kvinnors framsteg inom vetenskap och
bedöma den horisontella och vertikala segregationen. Gruppen håller på att
slutföra en europeisk rapport om de olika nationella metoder som använts för
att främja kvinnors roll inom vetenskapen. Den kommer att, för första gången,
tillhandahålla statistik för den nationella profilen hos alla de 30 länder som
deltar i Helsingforsgruppens arbete. Kommissionen har under 2001 fortsatt att
aktivt genomföra övervakningssystemet kvinnor och forskning (”Gender Watch
System”) och detta kommer att intensifieras i sjätte ramprogrammet för att
förbättra integreringen av jämställdhetsdimensionen inom forskningspolitken i
allmänhet; –
Kommissionen fortsatte att sträva mot att 40 %
av deltagarna på alla nivåer skall vara kvinnor när det gäller att genomföra
och leda forskningsprogram. Under 2001 var 30 % av medlemmarna i
övervakningspanelerna för programmen kvinnor, 28 % i de externa rådgivande
grupperna, 22 % i programkommittéerna och 27 % av utvärderarna av
projekt i de särskilda programmen. Dessa siffror visar på framsteg mot
kommissionens mål i jämförelse med tidigare år. Andelen kvinnor bland
vetenskapliga tjänstemän för kontrakt som undertecknats under 2001 bedöms
ungefär uppgå till 16 % (grundat på de mycket bristfälliga uppgifter som
finns att tillgå). –
Konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv
har genomsyrat ramprogrammet i sin helhet. Slutsatserna av dessa studier
publiceras som en serie slutrapporter och en övergripande sammanfattande
rapport[45]. Vid konferensen om jämställdhet och forskning
(”Gender & Research”) som organiserades i Bryssel den 8–9 november 2001
deltog politiska beslutsfattare och representanter för forskarsamfundet. Syftet
var att få fart på integreringen av könsdimensionen inom europeisk forskning,
framför allt i samband med inrättandet av det europeiska området för
forskningsverksamhet. Ungefär 600 personer deltog, och konferensen bekräftade
det starka politiska engagemanget i Europa för att förbättra kvinnors roll inom
forskningen. Den gav möjlighet för kommissionen att presentera resultaten av de
åtgärder som vidtagits sedan 1999, även konsekvensanalyser ur ett
jämställdhetsperspektiv, och det som Helsingforsgruppen åstadkommit. 3.2.4. Etiska aspekter på gemenskapens forskningsverksamhet Etisk granskning av forskningsprojekt, i
början bara tillämpad på ”Livskvalitet och förvaltning av levande resurser”,
utökades till att även omfatta tre andra särskilda program: ”Konkurrenskraftig
och hållbar tillväxt”, ”Befästande av gemenskapsforskningens internationella
roll” och ”Förbättring av den mänskliga forskningspotentialen samt den
socioekonomiska kunskapsbasen”. En internationell kontaktgrupp inrättades med
uppgift att informera och diskutera med representanter för de olika programmen
om deras uppfattningar om etik, och förklara förfarandet för etisk granskning.
Totalt ungefär 60 projekt utvärderades mellan mars och december 2001. Forskning kring etik med stöd från femte
ramprogrammet – programmet om livskvalitet: 11 forskningsprojekt och två
kompletterande åtgärder erhöll stöd i den ansökningsomgång som lanserades 2001,
med ett belopp på 6,3 miljoner euro. De projekt som valdes ut uppfyller de
prioriteringar som fastställts under den generiska verksamheten ”Bioetik” inom
programmet om livskvalitet: –
Etiska aspekter av vetenskaplig och teknisk
utveckling. –
En etisk ram för biovetenskap. –
Allmän ordning, lag, mänskliga rättigheter och
bioetik. –
Bioetiska infrastrukturer och metoder. Stora ansträngningar gjordes för att höja
medvetenheten i kandidatländerna om betydelsen av etik inom forskningen.
Seminarier organiserades vid det möte som Europarådets styrkommitté för bioetik
höll i november 2001 och vid Forum Bled i december 2001, där IPTS[46] initiativ ”Enlargement
Futures project” presenterades för ministrarna. En stor konferens om etik inom
forskning och vetenskap – kandidatländernas situation och perspektiv –
organiserades i Bratislava i februari 2002, där dessa länders särskilda behov
och framtida initiativ behandlades. 3.2.5. Inverkan på den ekonomiska sammanhållningen i gemenskapen Verksamheten inom ramen för det särskilda
programmet Innovation samt stimulans av små och medelstora företags deltagande
har hjälpt kommissionens avdelningar inom regionalpolitiken, att utveckla
regionala innovationsstrategier, tekniköverföring och sammankoppling av de
berörda regionerna i nät. De s.k. ”sammanhållningsländerna” (Grekland,
Spanien, Irland och Portugal) har fortsatt att erhålla stöd från gemenskapen i
stor omfattning för forskningen under 2001. Dessa länder representerar drygt
16 % av medlemsstaternas deltagande med avseende på de kontrakt som
undertecknats under 2001 (14,5 % under 1999 och 16,5 % under 2000). I
finansiella termer har 12,2 % av gemenskapsbidraget gått till sammanhållningsländerna
(13,3 % under 2000). Sammanhållningsländerna har dessutom deltagit i
närmare 29 % av alla samarbetsförbindelser som inrättats mellan deltagare
från medlemsstaterna, vilket är en stabil siffra i förhållande till 2000. 3.3. Internationellt samarbete Det internationella samarbetet inom FoTU antar
två former som kompletterar varandra inom femte ramprogrammet: –
Verksamhet för att främja vetenskapligt och
tekniskt samarbete inom de olika programmen, inbegripet de regionala och
bilaterala dialogerna samt, i synnerhet, avtalen för vetenskapligt och tekniskt
samarbete. –
Den särskilda åtgärden i programmet ”Befästande av
gemenskapsforskningens internationella roll (INCO)”. Dessutom ligger internationellt samarbete till
grund för driften av det Internationella vetenskapliga och tekniska centrumet i
Moskva och det vetenskapliga och tekniska centrumet i Ukraina. 3.3.1. De associerade kandidatländernas deltagande Kommissionen har gjort olika insatser för att
öka kandidatländernas deltagande i femte ramprogrammet. En särskild budget har
avsatts och flera särskilda ansökningsomgångar har genomförts i det avseendet: –
Särskilda ansökningsomgångar för de tematiska
programmen: dessa var riktade till samordnare av löpande kontrakt för att
uppmuntra dem till att överväga möjligheten att komplettera med extra partner
från föranslutningsländerna. Fyra program berörs av denna åtgärd:
informationssamhället, livskvalitet samt tillväxt, miljö och energi. Budget:
45 miljoner euro. –
Gemensam ansökningsomgång för livskvalitet/tillväxt/energi,
miljö/IST: Integrering av kandidatländerna i det europeiska området för
forskningsverksamhet – en kompletterande åtgärd av typen
”spetsforskningscentra”. Budget: 35 miljoner euro. –
Ny ansökningsomgång för Befästande av
gemenskapsforskningens internationella roll: strategisk åtgärd för utbildning
och vetenskaplig kvalitet – åtgärder för rörlighet. Stipendier för utbildning
inom EU:s institutioner plus bidrag för återvändande. Budget: 2 miljoner
euro. –
Modifierad ansökningsomgång för Befästande av
gemenskapsforskningens internationella roll: stöd för deltagare från
kandidatländer i konferenser som organiseras i västra Europa och organisering
av konferenser i kandidatländer (med möjlighet till stöd för
informationsdagar). Budget: 0,9 miljoner euro. –
RIS-NAC-ansökningsomgång: 16 regioner i 9
kandidatländer har börjat utveckla regionala innovationsstrategiprojekt under
början av 2002, i syfte att skapa konsensusbaserade innovationsstrategier på
regional nivå. Budget: 5,25 miljoner euro. En rad möten har hållits med representanter
från medlemsstaterna och kandidatländerna om integreringen av kandidatländerna
i det europeiska området för forskningsverksamhet. Flera möten har hållits med
personliga representanter för kandidatländernas forskningsministrar, samt även
ett informellt ministermöte med forskningsministrar från medlemsstaterna och
kandidatländerna. Förfarandet för att förbereda
kandidatländernas avtal om associering till sjätte ramprogrammet inleddes under
2001. Metoden är enklare och snabbare och innebär att ”individuella”
associationsrådsbeslut eller avtal, för varje land, ersätts av följande: –
Ett ”raminstrument” som omfattar landets deltagande
i alla möjliga program. –
En serie samförståndsavtal där detaljerna
fastställs för landets deltagande i respektive program. 3.3.2. Andra länder som är associerade till ramprogrammet De tre länder som är associerade till
ramprogrammet enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Norge,
Island och Liechtenstein) plus Israel registrerade ungefär 700 deltagare i
ramprogrammet under 2001. Schweiz hade nästan 500 deltagare i de tematiska
programmen. Projekten samfinansierades från fall till fall. 3.3.3. Länder utanför gemenskapen Icke-kandidatländer i Centraleuropa: hittills har kontakter inletts med Albanien, Bosnien-Hercegovina,
Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien
(Fyrom). Utvecklingarna i denna region har medfört att man till slutet av år
2000 kunde föreslå en särskild åtgärd för reintegration av Balkan. Under 2001
genomfördes en framgångsrik ansökningsomgång för projekt till vilka gemenskapen
bidrog med 4 miljoner euro. Åtta projektkontrakt med parter från alla dessa
länder har finansierats inom områdena miljö och hälsa. Dessutom ägde en första
informell dialog om FoTU-strategier rum i Bryssel den 23 oktober 2001, med högt
uppsatta företrädare för de fem Balkanländerna. Där kom man bland annat överens
om regionala samarbetsprioriteringar. Nya oberoende stater: mötena om tillämpning av avtalen om partnerskap och samarbete har
givit tillfälle att diskutera de teman som omfattas av samarbete inom forskning
och teknik. FoTU-avtalet med Ryssland trädde i kraft den 10 maj 2001. I
november 2001 paraferades ett FoTU-avtal med Ukraina. Vid toppmötet om partnerskap och samarbete
mellan EU och Ryssland i oktober 2001 inleddes en FoTU-dialog med Ryssland,
vilket gav upphov till en handlingsplan som bland annat går ut på att ryska
forskares medverkan i ramprogrammet skall främjas. ISTC- och STCU-centra har bidragit till att hindra
spridning av massförstörelsevapen genom att militära vetenskapsmän i de nya
oberoende staterna har fått nya uppgifter inom den civila sektorn. Inom ramen
för gemenskapsfinansierade projekt har det uppstått fruktbart samarbete som kan
bli värdefullt för forskningsorganisationer och företag i medlemsstaterna, med
tanke på den avancerade kunskap och expertis som forskarna från den forna
Sovjetunionen har på många områden. Tillväxtekonomier och industriländer: i november 2001 undertecknades ett avtal om FoTU-samarbete mellan EG
och Indien[47].
Samtidigt undertecknades också ett avtal om FoTU-samarbete mellan Chile och EG[48], och under 2002
fortsatte förhandlingarna om ett avtal om FoTU-samarbete med Brasilien. Samarbetet med USA ökade, bland annat genom förvaltningsavtal
mellan kommissionen och berörda myndigheter i USA inom områdena
icke-kärnkraftsbaserad energi och miljö. Samarbetet med Kina har fortsatt att
utvecklas väl, och man har gemensamt beslutat att i första hand inrikta sig på
vissa prioriterade FoTU-områden. Genom att man vid toppmötet mellan EU och
Japan antagit en ambitiös handlingsplan är grunden lagd för ökat
FoTU-samarbete, med möjlighet att förhandla om ett avtal om FoTU-samarbete. Medelhavsländerna:
i juni 2001 höll övervakningskommittén för FoTU-samarbete mellan EU och
Medelhavsländerna (MoCo) sitt 8e möte i Stockholm. Därvid inrättades en
tillfällig kommitté som skall genomföra mötets rekommendationer i nära
samarbete med kommissionen. Mellan oktober och december 2001 genomfördes en rad
workshops om riskhantering och riskförebyggande inom områden som miljö, vatten,
kulturarvet och kustområden. De ledde till rekommendationer om framtida
regionalt samarbete i FoTU-frågor. Dessutom skall ytterligare fyra workshops om
integrerad förvaltning av begränsade vattenresurser, hälsa, skydd och
återställande av kulturarvet samt förnybara energikällor genomföras under 2002.
Därvid skall en gemensam forskningsdagordning fastställas för de prioriterade
områden som MoCo kommit fram till. Utvecklingsländer:
kommissionen har deltagit i omstruktureringen av jordbruksforskningen på global
nivå, och särskilt i de afrikanska länderna söder om Sahara. Genom
ramprogrammet uppkom även initiativ som rör frågor av strategisk betydelse för
utvecklingsländerna, till exempel utveckling av vattenbruk, åtgärder för att
bekämpa ökenspridningen samt bevarandet av tropisk skog. Ett initiativ för ökad
forskning om de tre fattigdomsrelaterade stora sjukdomarna (malaria, tuberkulos
och aids) inleddes under 2001. 3.3.4. Bilateral regional dialog och internationella åtaganden Inom ramen för sina interregionala kontakter
har gemenskapen fortsatt sina bilaterala och regionala dialoger om FoTU-frågor
med Asien (ASEM), Afrika, Medelhavsländerna (MoCo och uppföljningen av
Kairo-toppmötet) samt de latinamerikanska och västindiska staterna (REALC). Särskilt inom FoTU-samarbetet mellan EU och
Latinamerika/Västindien gjordes viktiga framsteg i och med att
FoTU-deklarationen för Brasilien antogs i mars 2002. Vid dessa dialoger
tar man upp frågor av regional betydelse, vilket är i linje med EU:s strategi
för yttre förbindelser, som går ut på närmare samarbete med dessa regioner i
fråga om det uppkommande informationssamhället och stöd till regional
integration. 3.4. Utvärdering av ramprogrammet Under 2001 inleddes den nya
femårsutvärderingen av gemenskapens forskningsprogram. Bland annat fastställdes
ett allmänt tidsschema för verksamheten och för kompletterande undersökningar.
När verksamheten planerades beaktades även de erfarenheter som gjorts med
genomförandet av tidigare utvärderingar, slutsatserna i den rapport för 1999
som ETAN:s expertarbetsgrupp utarbetat om bedömning av socioekonomiska effekter[49], samt de diskussioner
som genomförts inom ramen för Crest. Under 2001 utvidgades övervakningen av
forskning och teknisk utveckling till att omfatta en särskild bedömning av
skapandet av det europeiska området för forskningsverksamhet. Övervakningen
byggdes även ut genom nya initiativ för att öka synergin mellan övervakningen
av ramprogrammet och de särskilda programmen.[50]
Dessa förändringar syftade till att spegla både det förändrade politiska
sammanhang som uppkommit genom Lissabonstrategin och den reformprocess som
kommissionen inlett för ökad effektivitet och öppenhet. Vissa slutsatser och rekommendationer i den
allmänna övervakningsprocessen hade att göra med att det efterlystes en mer
detaljerad strategi och handlingsplan för ERA. Andra berörde vikten av
kandidatländernas medverkan och internationellt samarbete i ERA, behovet av
ökad kunskap om hur små och medelstora företag fungerar inom ramprogrammet,
vikten av ytterligare betoning av jämställdhetsfrågor i ramprogrammet och av
att främja kvinnor inom forskningen, behovet av bättre information till stöd
för planering och drift, särskilt vad gäller de nya instrumenten, samt en
eftertrycklig uppmaning att inrätta ett centralt informationssystem för
förvaltningen. Övervakningspanelen för ramprogrammet tog även särskilt upp
behovet av effektivare insamling av data från sjätte ramprogrammets början, och
av en samstämmig strategi för bedömning och övervakning över hela
ramprogrammet. Kommissionen kommer att analysera dessa
rekommendationer i detalj och ta ställning till och följa upp var och en av de
frågor som tagits upp. 4. Förfaranden
för rådgivning och kontroll 4.1. Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST) Under 2001 präglades Crest-verksamheten av
utarbetandet av en rapport om ”forskning och samhälle”[51] samt två
ställningstaganden om det vetenskapliga och tekniska innehållet i kommissionens
förslag till det sjätte ramprogrammet[52].
Ställningstagandena hade begärts av rådet, och syftade till att främja debatten
i rådet och möjliggöra ett snabbt antagande av rättsakterna. Crest har regelbundet rådfrågats om åtgärder
som berör skapandet av det europeiska området för forskningsverksamhet, till
exempel åtgärden ”kvinnor och forskning”, verksamheten i högnivågruppen om
samordning och jämförelse av forskningsverksamheten (Benchmarking) och
om forskares rörlighet. Dessutom har Crest hållits informerat om hur femte
ramprogrammet fortskridit. På uppmaning av ministerseminariet i Girona
den 1 februari 2002 försökte kommittén i mars 2002 att fastställa tematiska
pilotområden och genomförandeförfaranden för att möjliggöra ett ömsesidigt
öppnande av de nationella forskningsprogrammen. Sveriges och Belgiens nationella FoTU-politik
har varit föremål för en presentation i kommittén. Från och med maj 2001 har
Crest också inbjudit associerade kandidatländer att delta i sammanträdena som
observatörer. 4.2. Rådgivande expertgrupper De sjutton expertgrupper som bistår
kommissionen med frågor rörande innehåll och inriktning för de olika
nyckelåtgärderna i femte ramprogrammet har fortsatt sin verksamhet i enlighet
med de uppgifter de fått. Bland annat har de kommit med förslag om hur
arbetsprogrammen för de olika särskilda programmen kan omstruktureras under
2002. Kontakterna med de berörda avdelningarna på kommissionen har varit
framgångsrika och har drivit på planeringen av framtida mål för den europeiska
forskningen. Den 21 mars 2001 förnyade kommissionen
medlemmarna i expertgrupperna för den återstående perioden av ramprogrammet.
Därvid tog man särskild hänsyn till associationsavtalen med länderna i Central-
och Östeuropa samt med Cypern. Tre fjärdedelar av de gamla gruppmedlemmarna
utsågs för en andra mandatperiod. I mars 2002 kommer en begränsad förnyelse att
äga rum i och med att associationsavtalet mellan gemenskapen och Republiken
Malta träder i kraft och flera medlemmar i expertgrupperna avgår. 4.3. Programkommittéerna De nio programkommittéerna och kommittén för
reglerna för deltagande och spridning av forskningsresultaten sammanträdde mer
än trettio gånger under 2001. De rådfrågades ungefär tre hundra gånger på
kommissionens begäran, främst beträffande förslag till beslut om urval av
ansökningar. Alla yttranden som avgavs var positiva. Kommissionen tog dessutom
informell kontakt med kommittéerna, för att utbyta åsikter eller för
informationsändamål. Sammanlagt ledde dessa konsultationer till att kommissionen
antog över 200 bestämmelser och beslut om genomförandet av de särskilda
programmen. Kommittéerna har informerats om hur de
särskilda programmen fortskrider och har rådfrågats inför varje anpassning av
arbetsprogrammen. Kommissionen har också lagt fram sina förslag till sjätte
ramprogrammet inför kommittéerna och har hållit dem informerade om hur
förhandlingarna mellan institutionerna fortskrider. 4.4. Högnivågrupperna Den högnivågrupp som har hand om jämförelsen
av de nationella forskningsstrategierna (Benchmarking), kartläggningen
av den europeiska spetsforskningen och sammanslutningen av de nationella
forskningsprogrammen i nätverk har fortsatt sin verksamhet under 2001, bland
annat genom att följa upp de analyser som kommissionen och expertgrupperna
genomfört. Högnivågruppen har tillgång till all information om de nationella
strategierna och medlemsstaternas behov, och skall granska de analyser och
förslag som kommissionen kommer med om de framtida faserna. Sedan den 14
februari 2002 kan företrädare från alla länder som är associerade till
ramprogrammet delta i gruppen som observatörer. Den högnivågrupp som hade till uppgift att
granska villkoren för de europeiska forskarnas mobilitet och fastställa vilka
hinder som föreligger och hur man kan undanröja dem, slutförde sin verksamhet i
april 2001 och offentliggjorde då en rapport om hur man kan förbättra
forskarnas rörlighet. Rapporten har lagts till grund för meddelandet ”En
strategi för rörlighet i det Europeiska området för forskningsverksamhet”,
som kommissionen antog den 20 juni 2001[53].
Till följd av rådets resolution av den 10 december 2001, i vilken kommissionen
uppmanas att fortsätta genomförandet av denna strategi, har en pilotgrupp
(styrgrupp) bestående av företrädare för medlemsstaterna och kandidatländerna
upprättats (i januari 2002) för att bidra till övervakningen och delta i
genomförandet av åtgärder för att främja forskarnas rörlighet. Gruppen
sammanträdde för första gången i mars 2002. 4.5. Vetenskapligt råd 4.5.1. Inrättandet av EURAB Under 2001 inrättades Europeiska rådgivande
forskningskommittén (European Research Advisory Board - EURAB), en oberoende
rådgivande kommitté på hög nivå som upprättats av kommissionen för att ge råd
om utvecklingen och genomförandet av gemenskapens forskningspolitik. Kommittén
består av 45 ledande experter från EU och den övriga världen. Medlemmarna utses
personligen och kommer från olika bakgrunder inom universitet och näringslivet,
men också från andra samhällsgrupper. De utses på förslag från UNICE, ESF och
kommissionen. Kommittén skall främst inrikta sin verksamhet på skapandet av det
europeiska området för forskningsverksamhet och användningen av instrument som
ramprogrammet. Men den skall också ge råd och ta ställning i olika frågor,
antingen på kommissionens begäran eller på eget initiativ. EURAB hade två plenarmöten under 2001. I
september utsågs ordföranden (Helga Nowotny, ETH Zürich) och två vice
ordförande (Horst Soboll, DaimlerChrysler och Ian Halliday, Particle Physics
and Astronomy Research Council, Förenade kungariket). Samtidigt diskuterades
kommitténs prioriteringar. I december antogs arbetsordningen och sex
arbetsgrupper inrättades. Dessa skall lägga fram rapporter inom specifika
områden. Alla arbetsgrupper förväntas rapportera under 2002. Dessutom inleddes en undersökning för att
fastställa och beskriva vilka strukturer (t.ex. akademier, forskningsråd osv.)
som är delaktiga i produktionen av vetenskapliga råd på begäran av offentliga
europeiska, nationella och, i förekommande fall, regionala myndigheter i syfte
att bidra till beslutsprocessen. Denna analys skall omfatta EU-länderna och de
länder som är associerade till ramprogrammet, samt transnationella
institutioner som European Academies' Science Advisory Council (EASAC),
Europeiska vetenskapsstiftelsen osv. Bland annat
kommer en jämförelse att läggas fram mellan de viktigaste elementen i liknande
rådgivande strukturer på forskningsområdet i USA, Kanada och Japan. Detta
förväntas kunna fungera som bakgrundsreferens för EURAB och hjälpa kommissionen
med struktureringen av det europeiska området för forskningsverksamhet. 4.5.2. Inrättandet av ett europeiskt stödnätverk för vetenskaplig
rådgivning I juni 2001 inrättade kommissionen ett nätverk
med europeiska sakkunniga i fråga om vetenskaplig rådgivning. Vid behov skall
nätverket fungera som forum för diskussioner och utbyte av effektiva metoder
för konsekvensbedömning av vetenskaplig rådgivning. Nätverket hade två
sammanträden under 2001. 4.5.3 Det Internetbaserade nätverket
SINAPSE (Scientific INformAtion for Policy Support in Europe) Förberedelserna inför utvecklingen av det
Internetbaserade nätverket SINAPSE har inletts. Det skall vara öppet för alla
forskare och vetenskapliga organisationer och i första hand syfta till att öka
spridningen och användningen av vetenskapliga råd, ge kommissionen möjlighet
att på ett informellt sätt konsultera forskarvärlden och tillhandahålla ett
system för tidig varning och ge medlemmarna nya kommunikationsverktyg. 4.5.4. Kontakter
med nationella forskningsråd och akademier Man har besökt de nationella rådens
sekretariat för att upprätta bättre kontakter och utbyta bästa praxis för stör
till rådgivande organ på hög nivå. 5. Framtidsutsikterna Under perioden mellan mars och december 2002
slutfördes antagandet av sjätte ramprogrammet och de särskilda programmen.
Dessutom fastställdes de olika arbetsprogrammen för dessa. Nu har ramarna och
genomförandeförfarandena för sjätte ramprogrammet fastställts, och man kan
övergå till de första ansökningsomgångarna. Samtidigt har man utarbetat en rapport om de
åtgärder som inletts för att driva på utvecklingen av det europeiska området
för forskningsverksamhet. Man har fastställt vilka åtgärder som bör vidtas för
att möjliggöra en effektiv samordning av de olika ländernas forskningspolitik,
bättre utnyttja tillgängliga rättsliga styrmedel och öka effekten av de
europeiska samarbetsinitiativen samt ge kandidatländerna möjlighet att delta
fullt ut. Slutligen har kommissionen till följd av
slutsatserna vid Europeiska rådets möte i Barcelona blåst liv i debatten om vad
som behövs för att man skall kunna uppnå de mål som satts i fråga om
FoTU-investeringar, och vilka strategier och främsta mål som bör antas. BILAGA I Tabell 1A: Förslag som inkommit under 2001.......................................................................... 36 Tabell 1B: Förslag som valts ut för finansiering
under 2001.................................................... 37 Tabell 1C: Undertecknade kontrakt under 2001...................................................................... 38 Tabell 2A: Undertecknade kontrakt år 2001 per
åtgärdskategori (i miljoner euro).................. 39 Tabell 2B: Undertecknade kontrakt år 2001 per
åtgärdskategori (i %).................................... 42 Tabell 3A : Undertecknade kontrakt under 2001
per stödmottagarkategori (i miljoner euro). 45 Tabell 3B: Undertecknade kontrakt under 2001 per
stödmottagarkategori (i %).................... 48 Tabell 4 : Inkomna projektförslag under 2001 per
land och särskilt program........................... 51 Tabell 5A : Undertecknade kontrakt under 2001
per land och särskilt program...................... 53 Tabell 5B : Undertecknade kontrakt under 2001
per land, åtgärdskategori och stödmottagarkategori 55 Tabell 6: samarbete mellan länder som
undertecknat kontakten under 2001........................... 57 Tabell 7 : finansiering av femte ramprogrammet....................................................................... 58 Tabell 8a: åtaganden för gemenskapens forskning
under perioden 1984-2002 (löpande priser) Error! Bookmark not defined. Tabell 8B: utveckling av åtaganden för
gemenskapens forskning 1984-2002 (fasta priser 2000) 60 Tabell 9 : Landskoder............................................................................................................... 61 –
FÖRKLARINGAR –
I gruppen "kandidatländer och länder som är
associerade till ramprogrammet" är Bulgarien, Cypern, Estland, Lettland,
Litauen, Malta, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern både
kandidatländer och associerade länder. Turkiet är kandidatland men inte associerat.
Island, Lichtenstein och Norge är associerade inom ramen för EES och Schweiz
och Israel är associerade på grundval av ett associeringsavtal. –
Uppgifterna om antalet inkomna, utvalda och
finansierade förslag kan inte användas till att beskriva de olika ländernas
"framgång". Ett förslag som valdes ut år (n) kan i praktiken ha
inkommit år (n-1) och finansieras år (n+1). –
Uppgifterna om stipendiekontrakt avser antalet
inkomna, utvalda och finansierade förslag. Beroende på stipendiets art kan ett
förslag leda till finansiering av en eller flera stipendiater. Antalet
deltagare i kontraktet motsvarar alltså inte antalet stipendiater. –
Ett visst lands förekomst är lika med det
antal förslag i vilka minst en intressent från det landet deltar. Ett visst
lands deltagande är däremot lika med det totala antalet intressenter
från det landet som deltar i de undertecknade kontrakten. Deltagandet är
således högre än förekomsten. –
Samarbete anses ha inletts mellan två intressenter
om dessa deltar i samma projekt. Dessa samarbetsstrukturer räknas en gång om de
båda intressenterna kommer från samma land (diagonalt i tabellen över
samarbete) och två gånger om intressenterna kommer från olika länder, dvs. en
gång som samarbete mellan land A och land B, och en gång som samarbete mellan
land B och land A. Det totala antalet samarbetsstrukturer är alltså lika med
antalet strukturer mellan intressenter i samma land plus hälften av
strukturerna mellan olika länder. Tabell 1A: Förslag
som inkommit under 2001 || ALLA FÖRSLAG SOM LÄMNATS UNDER 2001 A || B || C=B/A || D || E=D/A Antal förslag || Antal deltagare || Genomsnittligt antal deltagare per förslag || Begärt ekonomiskt bidrag (miljoner euro) || Genomsnittligt ekonomiskt bidrag per förslag (miljoner euro) Åtgärder med kostnadsdelning || 8 961 || 64 843 || 7,24 || 14 241,33 || 1,59 - varav FoTU-projekt || 6 657 || 52 173 || 7,84 || 11 848,96 || 1,78 - varav demonstrationsprojekt || 276 || 2 074 || 7,51 || 972,91 || 3,53 - varav kombinerade projekt || 242 || 1 873 || 7,74 || 749,93 || 3,1 - varav stöd till infrastrukturer || 114 || 114 || 1,00 || 123,67 || 1,08 - varav forskningssamarbete || 858 || 6 868 || 8,00 || 527,93 || 0,62 - varav bidrag till förstudier || 814 || 1 .741 || 2,14 || 17,94 || 0,02 Stipendier || 3 729 || 8 021 || 2,15 || 1 249,95 || 0,34 Stöd till nätverk || 721 || 10 022 || 13,90 || 1 011,34 || 1,4 Samordnade åtgärder || 19 || 183 || 9,63 || 12,73 || 0,67 Kompletterande åtgärder || 2 129 || 8 477 || 3,98 || 1208,39 || 0,57 TOTALT || 15 559 || 91 546 || 5,88 || 17 723,74 || 1,14 Tabell 1B: Förslag
som valts ut för finansiering under 2001 || ALLA FÖRSLAG SOM VALTS UT FÖR FINANSIERING UNDER 2001 A || B || C=B/A || D || E=D/A Antal förslag || Antal deltagare || Genomsnittligt antal deltagare per förslag || Begärt ekonomiskt bidrag (miljoner euro) || Genomsnittligt ekonomiskt bidrag per förslag (miljoner euro) Åtgärder med kostnadsdelning || 4 679 || 34 087 || 7,29 || 6 381,42 || 1,36 - varav FoTU-projekt || 2 854 || 24 769 || 8,68 || 5 424,87 || 1,9 - varav demonstrationsprojekt || 51 || 455 || 8,92 || 211,49 || 4,15 - varav kombinerade projekt || 35 || 313 || 8,94 || 99,3 || 2,84 - varav stöd till infrastrukturer || 114 || 114 || 1,00 || 123,67 || 1,08 - varav forskningssamarbete || 817 || 6.709 || 8,21 || 504,29 || 0,62 - varav bidrag till förstudier || 808 || 1.727 || 2,14 || 17,81 || 0,02 Stipendier || 1 416 || 2 807 || 1,98 || 450,59 || 0,32 Stöd till nätverk || 393 || 6 261 || 15,93 || 732,33 || 1,86 Samordnade åtgärder || 9 || 116 || 12,89 || 6,54 || 0,73 Kompletterande åtgärder || 1 037 || 3 065 || 2,96 || 480,56 || 0,46 TOTALT || 7 534 || 46 336 || 6,15 || 8 051,45 || 1,07 Tabell 1C: Undertecknade
kontrakt under 2001 || UNDERTECKNADE KONTRAKT ÅR 2001 A || B || C=B/A || D || E=D/A Antal undertecknade kontrakt || Antal deltagare || Genomsnittligt antal deltagare per kontrakt || Begärt ekonomiskt bidrag (miljoner euro) || Genomsnittligt ekonomiskt bidrag per förslag (miljoner euro) Åtgärder med kostnadsdelning || 2 628 || 16 457 || 6,26 || 3 082,59 || 1,17 - varav FoTU-projekt || 1 854 || 12 947 || 6,98 || 2 686,94 || 1,45 - varav demonstrationsprojekt || 55 || 431 || 7,84 || 149,3 || 2,71 - varav kombinerade projekt || 80 || 777 || 9,71 || 119,84 || 1,5 - varav stöd till infrastrukturer || 59 || 59 || 1,00 || 29,62 || 0,5 - varav forskningssamarbete || 178 || 1 435 || 8,06 || 88,01 || 0,49 - varav bidrag till förstudier || 402 || 808 || 2,01 || 8,88 || 0,02 Stipendier || 1 116 || 1 122 || 1,01 || 149,29 || 0,13 Stöd till nätverk || 199 || 2 585 || 12,99 || 151,93 || 0,76 Samordnade åtgärder || 71 || 855 || 12,04 || 44,86 || 0,63 Kompletterande åtgärder || 965 || 2 414 || 2,50 || 306,97 || 0,32 TOTALT || 4 979 || 23 433 || 4,71 || 3 735,63 || 0,75 Tabell 2A:
Undertecknade kontrakt år 2001 per åtgärdskategori (i miljoner euro) || alla kontrakt som undertecknades || Åtgärder med kostnadsdelning || Stipendier || Stöd till nätverk || Samordnade åtgärder || kompletterande åtgärder A || B || C=B/A || D || E=D/A || F || G || H || I || J || K || L || M || N || O Antal undertecknade kontrakt || Antal deltagare || Genomsnittligt antal deltagare per kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Genomsnittligt bidrag per kontrakt (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) LIVSKVALITET || 892 || 4531 || 5,08 || 750,15 || 0,84 || 564 || 674,38 || 213 || 29,33 || 13 || 11,58 || 42 || 25,31 || 60 || 9,55 Livsmedel, kost och hälsa || 133 || 637 || 4,79 || 94,85 || 0,71 || 106 || 90,03 || 20 || 2,87 || 1 || 0,75 || 1 || 0,74 || 5 || 0,46 Kontrollen av infektionssjukdomar || 94 || 560 || 5,96 || 79,37 || 0,84 || 58 || 70,44 || 24 || 3,43 || 0 || 0,0 || 8 || 5,31 || 4 || 0,19 Cellfabriken || 128 || 599 || 4,68 || 130,0 || 1,02 || 90 || 124,17 || 36 || 5,55 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 2 || 0,27 Miljö och hälsa || 41 || 230 || 5,61 || 38,74 || 0,94 || 33 || 35,28 || 3 || 0,37 || 1 || 1,94 || 3 || 1,03 || 1 || 0,12 Hållbart jordbruk, fiske och skogsbruk || 203 || 1038 || 5,11 || 159,61 || 0,79 || 146 || 147,32 || 28 || 3,55 || 1 || 1,15 || 8 || 5,61 || 20 || 1,99 Den åldrande befolkningen och funktionsnedsättningar || 60 || 327 || 5,45 || 62,73 || 1,05 || 37 || 55,35 || 8 || 0,88 || 2 || 1,57 || 7 || 3,62 || 6 || 1,31 FoTU-verksamhet av generisk art || 214 || 946 || 4,42 || 137,48 || 0,64 || 82 || 112,37 || 94 || 12,68 || 4 || 2,17 || 13 || 7,47 || 21 || 2,79 Stöd till infrastrukturer || 19 || 194 || 10,21 || 47,36 || 2,49 || 12 || 39,43 || 0 || 0,0 || 4 || 3,99 || 2 || 1,53 || 1 || 2,42 INFORMATIONSSAMHÄLLET || 755 || 4076 || 5,40 || 867,65 || 1,15 || 467 || 714,93 || 4 || 0,87 || 42 || 24,46 || 0 || 0,0 || 242 || 127,38 System och tjänster för medborgarna || 116 || 765 || 6,59 || 140,19 || 1,21 || 90 || 123,13 || 0 || 0,0 || 7 || 7,71 || 0 || 0,0 || 19 || 9,36 Nya arbetsmetoder och elektronisk handel || 128 || 682 || 5,33 || 103,49 || 0,81 || 55 || 55,94 || 4 || 0,87 || 15 || 8,62 || 0 || 0,0 || 54 || 38,06 Multimedieinnehåll och -verktyg || 155 || 738 || 4,76 || 129,13 || 0,83 || 78 || 105,77 || 0 || 0,0 || 10 || 4,62 || 0 || 0,0 || 67 || 18,73 Viktig teknik och infrastruktur || 201 || 1071 || 5,33 || 299,58 || 1,49 || 134 || 255,93 || 0 || 0,0 || 2 || 1,37 || 0 || 0,0 || 65 || 42,28 Programöverskridande teman || 60 || 409 || 6,82 || 96,93 || 1,62 || 40 || 77,68 || 0 || 0,0 || 3 || 1,15 || 0 || 0,0 || 17 || 18,1 FoTU-verksamhet av generisk art || 92 || 351 || 3,82 || 78,58 || 0,85 || 67 || 76,75 || 0 || 0,0 || 5 || 0,98 || 0 || 0,0 || 20 || 0,86 Stöd till infrastrukturer || 3 || 60 || 20,00 || 19,74 || 6,58 || 3 || 19,74 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 HÅLLBAR TILLVÄXT || 765 || 6489 || 8,48 || 1035,16 || 1,35 || 649 || 877,6 || 25 || 3,38 || 60 || 74,73 || 2 || 1,95 || 29 || 77,5 Innovativa produkter, processer, organisation || 300 || 2452 || 8,17 || 274,39 || 0,91 || 260 || 240,37 || 11 || 1,68 || 21 || 28,98 || 0 || 0,0 || 8 || 3,35 Global förändring, klimat och biologisk mångfald || 41 || 496 || 12,10 || 147,51 || 3,6 || 22 || 68,06 || 0 || 0,0 || 5 || 5,77 || 1 || 1,1 || 13 || 72,58 Landtransport och marinteknik || 78 || 730 || 9,36 || 103,35 || 1,32 || 71 || 97,57 || 0 || 0,0 || 5 || 5,37 || 0 || 0,0 || 2 || 0,41 Nya perspektiv för luftfarten || 63 || 735 || 11,67 || 263,76 || 4,19 || 57 || 260,19 || 0 || 0,0 || 3 || 2,81 || 0 || 0,0 || 3 || 0,75 FoTU-verksamhet av generisk art || 267 || 1849 || 6,93 || 222,9 || 0,83 || 239 || 211,41 || 14 || 1,7 || 10 || 8,54 || 1 || 0,85 || 3 || 0,41 Stöd till infrastrukturer || 16 || 227 || 14,19 || 23,25 || 1,45 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 16 || 23,25 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || alla kontrakt som undertecknades || Åtgärder med kostnadsdelning || Stipendier || Stöd till nätverk || Samordnade åtgärder || kompletterande åtgärder A || B || C=B/A || D || E=D/A || F || G || H || I || J || K || L || M || N || O Antal undertecknade kontrakt || Antal deltagare || Genomsnittligt antal deltagare per kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Genomsnittligt bidrag per kontrakt (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal under-tecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemen-skapen (milj. euro) ENERGI OCH MILJÖ || 436 || 3332 || 7,64 || 500,18 || 1,15 || 317 || 462,82 || 0 || 0,0 || 12 || 11,74 || 10 || 9,34 || 97 || 16,29 MILJÖ || 285 || 2530 || 8,88 || 333,85 || 1,17 || 238 || 312,17 || 0 || 0,0 || 7 || 8,78 || 9 || 8,89 || 31 || 4,01 Hållbar vattenförvaltning och vattenkvalitet || 86 || 642 || 7,47 || 88,49 || 1,03 || 80 || 85,93 || 0 || 0,0 || 1 || 1,29 || 0 || 0,0 || 5 || 1,26 Global förändring, klimat och biologisk mångfald || 71 || 563 || 7,93 || 85,93 || 1,21 || 52 || 81,42 || 0 || 0,0 || 2 || 1,34 || 3 || 1,38 || 14 || 1,78 Hållbara marina ekosystem || 38 || 315 || 8,29 || 49,77 || 1,31 || 32 || 48,11 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 1 || 1,42 || 5 || 0,23 Morgondagens stad och kulturarvet || 41 || 481 || 11,73 || 49,75 || 1,21 || 37 || 45,29 || 0 || 0,0 || 1 || 2,39 || 1 || 1,72 || 2 || 0,35 FoTU-verksamhet av generisk art || 33 || 298 || 9,03 || 34,97 || 1,06 || 27 || 34,2 || 0 || 0,0 || 1 || 0,4 || 0 || 0,0 || 5 || 0,38 Stöd till forskningsinfrastrukturer || 16 || 231 || 14,44 || 24,95 || 1,56 || 10 || 17,22 || 0 || 0,0 || 2 || 3,36 || 4 || 4,37 || 0 || 0,0 ENERGI || 151 || 802 || 5,31 || 166,33 || 1,1 || 79 || 150,65 || 0 || 0,0 || 5 || 2,96 || 1 || 0,45 || 66 || 12,28 Renare energisystem, inkl. förnybara energikällor || 54 || 345 || 6,39 || 69,54 || 1,29 || 41 || 64,92 || 0 || 0,0 || 1 || 0,6 || 1 || 0,45 || 11 || 3,57 Ekonomisk och effektiv energi || 52 || 341 || 6,56 || 91,29 || 1,76 || 37 || 85,35 || 0 || 0,0 || 4 || 2,36 || 0 || 0,0 || 11 || 3,59 FoTU-verksamhet av generisk art || 3 || 15 || 5,00 || 0,77 || 0,26 || 1 || 0,37 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 2 || 0,4 OPET[54] || 42 || 101 || 2,40 || 4,73 || 0,11 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 42 || 4,73 KÄRNENERGI || 414 || 1195 || 2,89 || 152,43 || 0,37 || 367 || 141,02 || 0 || 0,0 || 19 || 6,77 || 9 || 3,13 || 19 || 1,52 Kontrollerad termonukleär fusion || 317 || 323 || 1,02 || 100,4 || 0,32 || 317 || 100,4 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 Kärnklyvning || 75 || 643 || 8,57 || 44,43 || 0,59 || 45 || 37,9 || 0 || 0,0 || 11 || 3,67 || 7 || 2,1 || 12 || 0,75 FoTU-verksamhet av generisk art || 11 || 57 || 5,18 || 3,43 || 0,31 || 3 || 1,85 || 0 || 0,0 || 2 || 1,01 || 0 || 0,0 || 6 || 0,57 Stöd till infrastrukturer || 11 || 172 || 15,64 || 4,18 || 0,38 || 2 || 0,87 || 0 || 0,0 || 6 || 2,09 || 2 || 1,02 || 1 || 0,2 || alla kontrakt som undertecknades || Åtgärder med kostnadsdelning || Stipendier || Stöd till nätverk || Samordnade åtgärder || kompletterande åtgärder A || B || C=B/A || D || E=D/A || F || G || H || I || J || K || L || M || N || O Antal undertecknade kontrakt || Antal deltagare || Genomsnittligt antal deltagare per kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Genomsnittligt bidrag per kontrakt (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) INTERNATIONELL ROLL || 320 || 1186 || 3,71 || 120,57 || 0,38 || 100 || 77,9 || 8 || 0,18 || 11 || 4,97 || 8 || 5,13 || 193 || 32,38 Länder i föranslutningsfasen || 29 || 47 || 1,62 || 4,99 || 0,17 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 29 || 4,99 Nya oberoende stater och stater i Central- och Östeuropa som inte befinner sig i föranslutningsfasen || 25 || 107 || 4,28 || 30,56 || 1,22 || 13 || 6,62 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 1 || 0,78 || 11 || 23,17 Partnerländer i Medelhavsområdet || 19 || 109 || 5,74 || 6,88 || 0,36 || 8 || 5,42 || 0 || 0,0 || 2 || 0,65 || 1 || 0,39 || 8 || 0,42 Utvecklingsländer || 116 || 771 || 6,65 || 75,64 || 0,65 || 79 || 65,86 || 0 || 0,0 || 9 || 4,32 || 6 || 3,96 || 22 || 1,49 Utvecklingsländer Framväxande ekonomier och industriländer || 11 || 26 || 2,36 || 1,37 || 0,12 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 11 || 1,37 Stipendier till utvecklingsländer || 8 || 14 || 1,75 || 0,18 || 0,02 || 0 || 0,0 || 8 || 0,18 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 Stipendier för gemenskapsforskare || 0 || 0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 Samordning || 112 || 112 || 1,00 || 0,94 || 0,01 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 112 || 0,94 INNOVATION - SMF || 59 || 310 || 5,25 || 51,42 || 0,87 || 29 || 33,53 || 0 || 0,0 || 13 || 4,79 || 0 || 0,0 || 17 || 13,1 Främjande av innovation || 29 || 211 || 7,28 || 33,53 || 1,16 || 29 || 33,53 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 Gemensamma åtgärder Innovation/SMF || 30 || 99 || 3,30 || 17,89 || 0,6 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 13 || 4,79 || 0 || 0,0 || 17 || 13,1 Ekonomisk och teknisk information || 0 || 0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 DEN MÄNSKLIGA POTENTIALEN || 1 338 || 2 314 || 1,73 || 258,07 || 0,19 || 135 || 100,42 || 866 || 115,52 || 29 || 12,89 || 0 || 0,0 || 308 || 29,25 Nätverk för forskningsutbildning || 0 || 0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 Marie Curie-stipendier || 866 || 866 || 1,00 || 115,52 || 0,13 || 0 || 0,0 || 866 || 115,52 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 Tillgång till forskningsinfrastrukturer || 81 || 236 || 2,91 || 54,38 || 0,67 || 75 || 51,79 || 0 || 0,0 || 6 || 2,6 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 Samhällsekonomisk forskning || 104 || 665 || 6,39 || 56,83 || 0,55 || 57 || 47,54 || 0 || 0,0 || 12 || 5,66 || 0 || 0,0 || 35 || 3,63 Allmänhetens inställning || 24 || 108 || 4,50 || 7,31 || 0,3 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 4 || 1,24 || 0 || 0,0 || 20 || 6,06 Stöd till FoTU-politik || 20 || 115 || 5,75 || 7,63 || 0,38 || 3 || 1,09 || 0 || 0,0 || 7 || 3,39 || 0 || 0,0 || 10 || 3,15 Främja vetenskaplig och teknisk expertis || 207 || 249 || 1,20 || 12,45 || 0,06 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 207 || 12,45 FoTU-verksamhet av generisk art || 0 || 0 || 0 || 0,0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 Kompletterande åtgärder || 36 || 75 || 2,08 || 3,95 || 0,11 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 36 || 3,95 TOTALT FEMTE RAMPROGRAMMET ÅR 2001 || 4 979 || 23 433 || 4,71 || 3 735,63 || 0,75 || 2 628 || 3 082,59 || 1 116 || 149,29 || 199 || 151,93 || 71 || 44,86 || 965 || 306,97 Tabell 2B:
Undertecknade kontrakt år 2001 per åtgärdskategori (i %) || alla kontrakt som undertecknades || Åtgärder med kostnadsdelning || Stipendier || Stöd till nätverk || Samordnade åtgärder || kompletterande åtgärder A || B || C=B/A || D || E=D/A || F || G || H || I || J || K || L || M || N || O Antal undertecknade kontrakt || Antal deltagare || Genomsnittligt antal deltagare per kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Genomsnittligt bidrag per kontrakt (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) LIVSKVALITET || 892 || 4531 || 5,08 || 750,15 || 0,84 || 63,23% || 89,90% || 23,88% || 3,91% || 1,46% || 1,54% || 4,71% || 3,37% || 6,73% || 1,27% Livsmedel, kost och hälsa || 133 || 637 || 4,79 || 94,85 || 0,71 || 79,70% || 94,92% || 15,04% || 3,03% || 0,75% || 0,79% || 0,75% || 0,78% || 3,76% || 0,48% Kontrollen av infektionssjukdomar || 94 || 560 || 5,96 || 79,37 || 0,84 || 61,70% || 88,75% || 25,53% || 4,32% || 0,00% || 0,00% || 8,51% || 6,69% || 4,26% || 0,24% Cellfabriken || 128 || 599 || 4,68 || 130,0 || 1,02 || 70,31% || 95,52% || 28,13% || 4,27% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 1,56% || 0,21% Miljö och hälsa || 41 || 230 || 5,61 || 38,74 || 0,94 || 80,49% || 91,05% || 7,32% || 0,96% || 2,44% || 5,02% || 7,32% || 2,67% || 2,44% || 0,31% Hållbart jordbruk, fiske och skogsbruk || 203 || 1038 || 5,11 || 159,61 || 0,79 || 71,92% || 92,30% || 13,79% || 2,22% || 0,49% || 0,72% || 3,94% || 3,51% || 9,85% || 1,25% Den åldrande befolkningen och funktionsnedsättningar || 60 || 327 || 5,45 || 62,73 || 1,05 || 61,67% || 88,23% || 13,33% || 1,40% || 3,33% || 2,51% || 11,67% || 5,77% || 10,00% || 2,09% FoTU-verksamhet av generisk art || 214 || 946 || 4,42 || 137,48 || 0,64 || 38,32% || 81,73% || 43,93% || 9,22% || 1,87% || 1,58% || 6,07% || 5,44% || 9,81% || 2,03% Stöd till infrastrukturer || 19 || 194 || 10,21 || 47,36 || 2,49 || 63,16% || 83,25% || 0,00% || 0,00% || 21,05% || 8,42% || 10,53% || 3,23% || 5,26% || 5,10% INFORMATIONSSAMHÄLLET || 755 || 4076 || 5,40 || 867,65 || 1,15 || 61,85% || 82,40% || 0,53% || 0,10% || 5,56% || 2,82% || 0,00% || 0,00% || 32,05% || 14,68% System och tjänster för medborgarna || 116 || 765 || 6,59 || 140,19 || 1,21 || 77,59% || 87,83% || 0,00% || 0,00% || 6,03% || 5,50% || 0,00% || 0,00% || 16,38% || 6,67% Nya arbetsmetoder och elektronisk handel || 128 || 682 || 5,33 || 103,49 || 0,81 || 42,97% || 54,05% || 3,13% || 0,84% || 11,72% || 8,33% || 0,00% || 0,00% || 42,19% || 36,77% Multimedieinnehåll och -verktyg || 155 || 738 || 4,76 || 129,13 || 0,83 || 50,32% || 81,92% || 0,00% || 0,00% || 6,45% || 3,58% || 0,00% || 0,00% || 43,23% || 14,50% Viktig teknik och infrastruktur || 201 || 1071 || 5,33 || 299,58 || 1,49 || 66,67% || 85,43% || 0,00% || 0,00% || 1,00% || 0,46% || 0,00% || 0,00% || 32,34% || 14,11% Programöverskridande teman || 60 || 409 || 6,82 || 96,93 || 1,62 || 66,67% || 80,14% || 0,00% || 0,00% || 5,00% || 1,19% || 0,00% || 0,00% || 28,33% || 18,67% FoTU-verksamhet av generisk art || 92 || 351 || 3,82 || 78,58 || 0,85 || 72,83% || 97,66% || 0,00% || 0,00% || 5,43% || 1,25% || 0,00% || 0,00% || 21,74% || 1,09% Stöd till infrastrukturer || 3 || 60 || 20,00 || 19,74 || 6,58 || 100,00% || 100,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% HÅLLBAR TILLVÄXT || 765 || 6489 || 8,48 || 1 035,16 || 1,35 || 84,84% || 84,78% || 3,27% || 0,33% || 7,84% || 7,22% || 0,26% || 0,19% || 3,79% || 7,49% Innovativa produkter, processer, organisation || 300 || 2452 || 8,17 || 274,39 || 0,91 || 86,67% || 87,60% || 3,67% || 0,61% || 7,00% || 10,56% || 0,00% || 0,00% || 2,67% || 1,22% Global förändring, klimat och biologisk mångfald || 41 || 496 || 12,10 || 147,51 || 3,6 || 53,66% || 46,14% || 0,00% || 0,00% || 12,20% || 3,91% || 2,44% || 0,75% || 31,71% || 49,20% Landtransport och marinteknik || 78 || 730 || 9,36 || 103,35 || 1,32 || 91,03% || 94,41% || 0,00% || 0,00% || 6,41% || 5,19% || 0,00% || 0,00% || 2,56% || 0,39% Nya perspektiv för luftfarten || 63 || 735 || 11,67 || 263,76 || 4,19 || 90,48% || 98,65% || 0,00% || 0,00% || 4,76% || 1,07% || 0,00% || 0,00% || 4,76% || 0,29% FoTU-verksamhet av generisk art || 267 || 1849 || 6,93 || 222,9 || 0,83 || 89,51% || 94,84% || 5,24% || 0,76% || 3,75% || 3,83% || 0,37% || 0,38% || 1,12% || 0,18% Stöd till infrastrukturer || 16 || 227 || 14,19 || 23,25 || 1,45 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 100,00% || 100,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || alla kontrakt som undertecknades || Åtgärder med kostnadsdelning || Stipendier || Stöd till nätverk || Samordnade åtgärder || kompletterande åtgärder A || B || C=B/A || D || E=D/A || F || G || H || I || J || K || L || M || N || O Antal undertecknade kontrakt || Antal deltagare || Genomsnittligt antal deltagare per kontrakt || Bidrag från gemenskapen (milj. euro) || Genomsnittligt bidrag per kontrakt (milj. euro) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) ENERGI OCH MILJÖ || 436 || 3332 || 7,64 || 500,18 || 1,15 || 72,71% || 92,53% || 0,00% || 0,00% || 2,75% || 2,35% || 2,29% || 1,87% || 22,25% || 3,26% MILJÖ || 285 || 2530 || 8,88 || 333,85 || 1,17 || 83,51% || 93,51% || 0,00% || 0,00% || 2,46% || 2,63% || 3,16% || 2,66% || 10,88% || 1,20% Hållbar vattenförvaltning och vattenkvalitet || 86 || 642 || 7,47 || 88,49 || 1,03 || 93,02% || 97,12% || 0,00% || 0,00% || 1,16% || 1,46% || 0,00% || 0,00% || 5,81% || 1,43% Global förändring, klimat och biologisk mångfald || 71 || 563 || 7,93 || 85,93 || 1,21 || 73,24% || 94,76% || 0,00% || 0,00% || 2,82% || 1,56% || 4,23% || 1,60% || 19,72% || 2,07% Hållbara marina ekosystem || 38 || 315 || 8,29 || 49,77 || 1,31 || 84,21% || 96,67% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 2,63% || 2,86% || 13,16% || 0,47% Morgondagens stad och kulturarvet || 41 || 481 || 11,73 || 49,75 || 1,21 || 90,24% || 91,03% || 0,00% || 0,00% || 2,44% || 4,80% || 2,44% || 3,47% || 4,88% || 0,70% FoTU-verksamhet av generisk art || 33 || 298 || 9,03 || 34,97 || 1,06 || 81,82% || 97,77% || 0,00% || 0,00% || 3,03% || 1,14% || 0,00% || 0,00% || 15,15% || 1,08% Stöd till forskningsinfrastrukturer || 16 || 231 || 14,44 || 24,95 || 1,56 || 62,50% || 69,01% || 0,00% || 0,00% || 12,50% || 13,48% || 25,00% || 17,51% || 0,00% || 0,00% ENERGI || 151 || 802 || 5,31 || 166,33 || 1,1 || 52,32% || 90,57% || 0,00% || 0,00% || 3,31% || 1,78% || 0,66% || 0,27% || 43,71% || 7,38% Renare energisystem, inkl. förnybara energikällor || 54 || 345 || 6,39 || 69,54 || 1,29 || 75,93% || 93,37% || 0,00% || 0,00% || 1,85% || 0,86% || 1,85% || 0,64% || 20,37% || 5,13% Ekonomisk och effektiv energi || 52 || 341 || 6,56 || 91,29 || 1,76 || 71,15% || 93,49% || 0,00% || 0,00% || 7,69% || 2,58% || 0,00% || 0,00% || 21,15% || 3,93% FoTU-verksamhet av generisk art || 3 || 15 || 5,00 || 0,77 || 0,26 || 33,33% || 48,04% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 66,67% || 51,96% OPET || 42 || 101 || 2,40 || 4,73 || 0,11 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 100,00% || 100,00% KÄRNENERGI || 414 || 1195 || 2,89 || 152,43 || 0,38 || 88,65% || 92,51% || 0,00% || 0,00% || 4,59% || 4,44% || 2,17% || 2,05% || 4,59% || 1,00% Kontrollerad termonukleär fusion || 317 || 323 || 1,02 || 100,4 || 0,32 || 100,00% || 100,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% Kärnklyvning || 75 || 643 || 8,57 || 44,43 || 0,59 || 60,00% || 85,31% || 0,00% || 0,00% || 14,67% || 8,27% || 9,33% || 4,73% || 16,00% || 1,69% FoTU-verksamhet av generisk art || 11 || 57 || 5,18 || 3,43 || 0,31 || 27,27% || 53,86% || 0,00% || 0,00% || 18,18% || 29,43% || 0,00% || 0,00% || 54,55% || 16,71% Stöd till infrastrukturer || 11 || 172 || 15,64 || 4,18 || 0,38 || 18,18% || 20,80% || 0,00% || 0,00% || 54,55% || 50,01% || 18,18% || 24,46% || 9,09% || 4,73% || alla kontrakt som undertecknades || Åtgärder med kostnadsdelning || Stipendier || Stöd till nätverk || Samordnade åtgärder || kompletterande åtgärder A || B || C=B/A || D || E=D/A || F || G || H || I || J || K || L || M || N || O Antal undertecknade kontrakt || Antal deltagare || Genomsnittligt antal deltagare per kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) || Genomsnittligt bidrag per kontrakt (%) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) || Antal undertecknade kontrakt || Bidrag från gemenskapen (%) INTERNATIONELL ROLL || 320 || 1 186 || 3,71 || 120,57 || 0,38 || 31,25% || 64,61% || 2,50% || 0,15% || 3,44% || 4,12% || 2,50% || 4,25% || 60,31% || 26,86% Länder i föranslutningsfasen || 29 || 47 || 1,62 || 4,99 || 0,17 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 100,00% || 100,00% Nya oberoende stater och stater i Central- och Östeuropa som inte befinner sig i föranslutningsfasen || 25 || 107 || 4,28 || 30,56 || 1,22 || 52,00% || 21,66% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 4,00% || 2,54% || 44,00% || 75,80% Partnerländer i Medelhavsområdet || 19 || 109 || 5,74 || 6,88 || 0,36 || 42,11% || 78,69% || 0,00% || 0,00% || 10,53% || 9,51% || 5,26% || 5,66% || 42,11% || 6,14% Utvecklingsländer || 116 || 771 || 6,65 || 75,64 || 0,65 || 68,10% || 87,08% || 0,00% || 0,00% || 7,76% || 5,71% || 5,17% || 5,24% || 18,97% || 1,98% Utvecklingsländer Framväxande ekonomier och industriländer || 11 || 26 || 2,36 || 1,37 || 0,12 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 100,00% || 100,00% Stipendier till utvecklingsländer || 8 || 14 || 1,75 || 0,18 || 0,02 || 0,00% || 0,00% || 100,00% || 100,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% Stipendier för gemenskapsforskare || 0 || 0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% Samordning || 112 || 112 || 1,00 || 0,94 || 0,01 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 100,00% || 100,00% INNOVATION - SMF || 59 || 310 || 5,25 || 51,42 || 0,87 || 49,15% || 65,20% || 0,00% || 0,00% || 22,03% || 9,32% || 0,00% || 0,00% || 28,81% || 25,48% Främjande av innovation || 29 || 211 || 7,28 || 33,53 || 1,16 || 100,00% || 100,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% Gemensamma åtgärder Innovation/SMF || 30 || 99 || 3,30 || 17,89 || 0,6 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 43,33% || 26,78% || 0,00% || 0,00% || 56,67% || 73,22% Ekonomisk och teknisk information || 0 || 0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% DEN MÄNSKLIGA POTENTIALEN || 1 338 || 2 314 || 1,73 || 258,07 || 0,19 || 10,09% || 38,91% || 64,72% || 44,76% || 2,17% || 4,99% || 0,00% || 0,00% || 23,02% || 11,33% Nätverk för forskningsutbildning || 0 || 0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% Marie Curie-stipendier || 866 || 866 || 1,00 || 115,52 || 0,13 || 0,00% || 0,00% || 100,00% || 100,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% Tillgång till forskningsinfrastrukturer || 81 || 236 || 2,91 || 54,38 || 0,67 || 92,59% || 95,23% || 0,00% || 0,00% || 7,41% || 4,77% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% Samhällsekonomisk forskning || 104 || 665 || 6,39 || 56,83 || 0,55 || 54,81% || 83,65% || 0,00% || 0,00% || 11,54% || 9,96% || 0,00% || 0,00% || 33,65% || 6,39% Allmänhetens inställning || 24 || 108 || 4,50 || 7,31 || 0,3 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 16,67% || 17,02% || 0,00% || 0,00% || 83,33% || 82,98% Stöd till FoTU-politik || 20 || 115 || 5,75 || 7,63 || 0,38 || 15,00% || 14,29% || 0,00% || 0,00% || 35,00% || 44,43% || 0,00% || 0,00% || 50,00% || 41,27% Främja vetenskaplig och teknisk expertis || 207 || 249 || 1,20 || 12,45 || 0,06 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 100,00% || 100,00% FoTU-verksamhet av generisk art || 0 || 0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% Kompletterande åtgärder || 36 || 75 || 2,08 || 3,95 || 0,11 || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 100,00% || 100,00% TOTALT FEMTE RAMPROGRAMMET ÅR 2001 || 4 979 || 23 433 || 4,71 || 3 735,63 || 0,75 || 52,78% || 82,52% || 22,41% || 4,00% || 4,00% || 4,07% || 1,43% || 1,20% || 19,38% || 8,22% Tabell 3A :
Undertecknade kontrakt under 2001 per stödmottagarkategori (i miljoner euro) || STÖDMOTTAGARKATEGORI || varav SMF Högre utbildning || Forskningscentra (inkl. GFC) || Företagssektorn || Övriga[55] || TOTALT Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare LIVSKVALITET || 355,84 || 1 792 || 294,25 || 1 574 || 58,86 || 819 || 41,2 || 346 || 750,15 || 4.531 || 55,98 || 760 Livsmedel, kost och hälsa || 44,93 || 196 || 34,46 || 190 || 11,48 || 223 || 3,98 || 28 || 94,85 || 637 || 7,96 || 190 Kontrollen av infektionssjukdomar || 35,8 || 231 || 30,61 || 203 || 6,75 || 68 || 6,2 || 58 || 79,37 || 560 || 3,04 || 44 Cellfabriken || 69,73 || 260 || 43,14 || 196 || 14,38 || 130 || 2,75 || 13 || 130,0 || 599 || 15,62 || 136 Miljö och hälsa || 18,71 || 88 || 17,42 || 95 || 1,45 || 30 || 1,17 || 17 || 38,74 || 230 || 2,23 || 36 Hållbart jordbruk, fiske och skogsbruk || 65,61 || 329 || 65,41 || 346 || 12,5 || 259 || 16,09 || 104 || 159,61 || 1038 || 11,64 || 243 Den åldrande befolkningen och funktionsnedsättningar || 38,08 || 159 || 16,53 || 104 || 4,22 || 33 || 3,9 || 31 || 62,73 || 327 || 3,32 || 30 FoTU-verksamhet av generisk art || 71,69 || 466 || 54,38 || 335 || 6,16 || 58 || 5,24 || 87 || 137,48 || 946 || 9,35 || 68 Stöd till infrastrukturer || 11,29 || 63 || 32,29 || 105 || 1,92 || 18 || 1,86 || 8 || 47,36 || 194 || 2,82 || 13 INFORMATIONSSAMHÄLLET || 236,47 || 1 075 || 167,32 || 685 || 382,0 || 1 641 || 81,86 || 675 || 867,65 || 4 076 || 171,67 || 904 System och tjänster för medborgarna || 22,02 || 124 || 23,3 || 111 || 74,97 || 344 || 19,9 || 186 || 140,19 || 765 || 40,49 || 206 Nya arbetsmetoder och elektronisk handel || 21,79 || 142 || 15,7 || 88 || 48,22 || 306 || 17,77 || 146 || 103,49 || 682 || 30,58 || 209 Multimedieinnehåll och -verktyg || 39,41 || 207 || 21,79 || 107 || 48,82 || 244 || 19,11 || 180 || 129,13 || 738 || 31,9 || 180 Viktig teknik och infrastruktur || 74,16 || 269 || 64,8 || 209 || 151,45 || 518 || 9,18 || 75 || 299,58 || 1071 || 38,38 || 171 Programöverskridande teman || 20,25 || 82 || 21,11 || 70 || 44,28 || 180 || 11,3 || 77 || 96,93 || 409 || 24,89 || 111 FoTU-verksamhet av generisk art || 53,88 || 235 || 17,93 || 85 || 4,69 || 25 || 2,09 || 6 || 78,58 || 351 || 1,91 || 12 Stöd till infrastrukturer || 4,97 || 16 || 2,68 || 15 || 9,57 || 24 || 2,52 || 5 || 19,74 || 60 || 3,52 || 15 HÅLLBAR TILLVÄXT || 192,22 || 1 095 || 265,92 || 1 620 || 521,85 || 3 426 || 55,16 || 348 || 1 035,16 || 6 489 || 193,94 || 2 055 Innovativa produkter, processer, organisation || 55,41 || 348 || 82,32 || 545 || 128,62 || 1.471 || 8,04 || 88 || 274,39 || 2452 || 71,2 || 934 Global förändring, klimat och biologisk mångfald || 12,45 || 74 || 26,89 || 122 || 76,98 || 214 || 31,19 || 86 || 147,52 || 496 || 35,08 || 144 Landtransport och marinteknik || 21,48 || 100 || 29,1 || 148 || 48,06 || 429 || 4,71 || 53 || 103,35 || 730 || 16,77 || 235 Nya perspektiv för luftfarten || 28,98 || 131 || 41,07 || 171 || 189,79 || 413 || 3,92 || 20 || 263,76 || 735 || 21,8 || 128 FoTU-verksamhet av generisk art || 69,78 || 395 || 75,02 || 546 || 73,64 || 841 || 4,47 || 67 || 222,9 || 1849 || 45,89 || 586 Stöd till infrastrukturer || 4,13 || 47 || 11,53 || 88 || 4,76 || 58 || 2,84 || 34 || 23,25 || 227 || 3,2 || 28 || STÖDMOTTAGARKATEGORI || varav SMF Högre utbildning || Forskningscentra (inkl. GFC) || Företagssektorn || Övriga || TOTALT Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare ENERGI OCH MILJÖ || 147,61 || 889 || 157,97 || 1 139 || 125,76 || 737 || 68,84 || 567 || 500,18 || 3.332 || 69,43 || 572 MILJÖ || 136,07 || 804 || 144,03 || 1 012 || 34,62 || 451 || 19,13 || 263 || 333,85 || 2 530 || 31,82 || 399 Hållbar vattenförvaltning och vattenkvalitet || 36,19 || 185 || 35,71 || 202 || 12,31 || 192 || 4,27 || 63 || 88,49 || 642 || 12,32 || 180 Global förändring, klimat och biologisk mångfald || 38,05 || 227 || 43,56 || 292 || 1,42 || 25 || 2,9 || 19 || 85,93 || 563 || 1,85 || 22 Hållbara marina ekosystem || 23,5 || 128 || 20,52 || 125 || 4,84 || 50 || 0,91 || 12 || 49,77 || 315 || 3,88 || 45 Morgondagens stad och kulturarvet || 16,35 || 99 || 17,17 || 139 || 9,36 || 115 || 6,86 || 128 || 49,75 || 481 || 9,42 || 101 FoTU-verksamhet av generisk art || 13,91 || 100 || 13,42 || 117 || 5,26 || 58 || 2,38 || 23 || 34,97 || 298 || 3,22 || 42 Stöd till infrastrukturer || 8,07 || 65 || 13,65 || 137 || 1,44 || 11 || 1,8 || 18 || 24,95 || 231 || 1,13 || 9 ENERGI || 11,54 || 85 || 13,94 || 127 || 91,14 || 286 || 49,7 || 304 || 166,32 || 802 || 37,61 || 173 Renare energisystem, inkl. förnybara energikällor || 3,89 || 32 || 5,7 || 44 || 36,36 || 137 || 23,59 || 132 || 69,54 || 345 || 20,75 || 87 Ekonomisk och effektiv energi || 7,48 || 48 || 6,57 || 56 || 53,82 || 129 || 23,42 || 108 || 91,29 || 341 || 15,99 || 65 FoTU-verksamhet av generisk art || 0,04 || 1 || 0,29 || 5 || 0,17 || 5 || 0,27 || 4 || 0,77 || 15 || 0,21 || 6 OPET || 0,13 || 4 || 1,38 || 22 || 0,79 || 15 || 2,42 || 60 || 4,72 || 101 || 0,66 || 15 KÄRNENERGI || 8,81 || 102 || 105,73 || 432 || 3,11 || 186 || 34,8 || 475 || 152,44 || 1.195 || 40,30 || 40 Kontrollerad termonukleär fusion || 2,56 || 36 || 80,98 || 205 || 0,49 || 52 || 16,37 || 30 || 100,4 || 323 || 0,86 || 3 Kärnklyvning || 4,95 || 61 || 22,5 || 211 || 2,62 || 130 || 14,36 || 241 || 44,43 || 643 || 39,44 || 37 FoTU-verksamhet av generisk art || 0,64 || 4 || 1,21 || 12 || 0,0 || 4 || 1,58 || 37 || 3,43 || 57 || 0,0 || 0 Stöd till infrastrukturer || 0,66 || 1 || 1,04 || 4 || 0,0 || 0 || 2,49 || 167 || 4,18 || 172 || 0,0 || 0 INTERNATIONELL ROLL || 42,75 || 505 || 45,61 || 475 || 3,43 || 75 || 28,78 || 131 || 120,57 || 1.186 || 4,16 || 60 Länder i föranslutningsfasen || 1,31 || 13 || 3,42 || 16 || 0,03 || 2 || 0,23 || 16 || 4,99 || 47 || 0,03 || 2 Nya oberoende stater och stater i Central- och Östeuropa som inte befinner sig i föranslutningsfasen || 2,77 || 38 || 3,64 || 50 || 0,57 || 10 || 23,58 || 9 || 30,56 || 107 || 0,63 || 15 Partnerländer i Medelhavsområdet || 3,22 || 36 || 2,23 || 38 || 0,72 || 16 || 0,7 || 19 || 6,88 || 109 || 0,58 || 12 Partnerländer i Medelhavsområdet || 34,63 || 338 || 35,57 || 319 || 1,71 || 37 || 3,72 || 77 || 75,64 || 771 || 2,61 || 23 Utvecklingsländer Framväxande ekonomier och industriländer || 0,13 || 5 || 0,37 || 10 || 0,36 || 7 || 0,51 || 4 || 1,37 || 26 || 0,28 || 5 Stipendier till utvecklingsländer || 0,13 || 8 || 0,05 || 5 || 0,0 || 1 || 0,0 || 0 || 0,18 || 14 || 0,0 || 1 Stipendier för gemenskapsforskare || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 Samordning || 0,56 || 67 || 0,32 || 37 || 0,02 || 2 || 0,04 || 6 || 0,94 || 112 || 0,02 || 2 || STÖDMOTTAGARKATEGORI || varav SMF Högre utbildning || Forskningscentra (inkl. GFC) || Företagssektorn || Övriga || TOTALT Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare INNOVATION - SMF || 8,22 || 23 || 9,97 || 56 || 17,39 || 119 || 15,84 || 112 || 51,42 || 310 || 21,02 || 141 Främjande av innovation || 3,58 || 16 || 8,68 || 49 || 11,89 || 88 || 9,38 || 58 || 33,53 || 211 || 14,53 || 109 Gemensamma åtgärder Innovation/SMF || 4,64 || 7 || 1,29 || 7 || 5,51 || 31 || 6,46 || 54 || 17,89 || 99 || 6,49 || 32 Ekonomisk och teknisk information || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 DEN MÄNSKLIGA POTENTIALEN || 136,92 || 1.257 || 100,6 || 829 || 12,0 || 108 || 8,55 || 120 || 258,07 || 2 314 || 11,93 || 126 Nätverk för forskningsutbildning || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 Marie Curie-stipendier || 68,9 || 545 || 37,6 || 272 || 8,61 || 45 || 0,41 || 4 || 115,52 || 866 || 5,64 || 34 Tillgång till forskningsinfrastrukturer || 19,01 || 88 || 34,55 || 135 || 0,66 || 9 || 0,16 || 4 || 54,38 || 236 || 0,74 || 8 Samhällsekonomisk forskning || 35,55 || 392 || 17,95 || 227 || 0,39 || 9 || 2,94 || 37 || 56,83 || 665 || 1,94 || 21 Allmänhetens inställning || 1,7 || 21 || 2,06 || 37 || 1,32 || 22 || 2,23 || 28 || 7,31 || 108 || 1,27 || 21 Stöd till FoTU-politik || 3,09 || 50 || 3,19 || 40 || 0,6 || 13 || 0,75 || 12 || 7,63 || 115 || 0,98 || 9 Främja vetenskaplig och teknisk expertis || 6,89 || 131 || 4,2 || 96 || 0,02 || 1 || 1,34 || 21 || 12,45 || 249 || 1,14 || 28 FoTU-verksamhet av generisk art || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 || 0,0 || 0 Kompletterande åtgärder || 1,78 || 30 || 1,05 || 22 || 0,39 || 9 || 0,73 || 14 || 3,95 || 75 || 0,21 || 5 TOTALT || 1 128,83 || 6 738 || 1 147,36 || 6 810 || 1124,41 || 7 111 || 335,03 || 2.774 || 3 735,64 || 23 433 || 528,13 || 4 658 Tabell 3B:
Undertecknade kontrakt under 2001 per stödmottagarkategori (i %) || STÖDMOTTAGARKATEGORI || varav SMF Högre utbildning || Forskningscentra (inkl. GFC) || Företagssektorn || Övriga[56] || TOTALT Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare LIVSKVALITET || 47,44% || 39,55% || 39,23% || 34,74% || 7,85% || 18,08% || 5,49% || 7,64% || 100,00% || 100,00% || 7,46% || 16,77% Livsmedel, kost och hälsa || 47,37% || 30,77% || 36,33% || 29,83% || 12,10% || 35,01% || 4,20% || 4,40% || 100,00% || 100,00% || 8,40% || 29,83% Kontrollen av infektionssjukdomar || 45,11% || 41,25% || 38,57% || 36,25% || 8,50% || 12,14% || 7,82% || 10,36% || 100,00% || 100,00% || 3,83% || 7,86% Cellfabriken || 53,64% || 43,41% || 33,19% || 32,72% || 11,06% || 21,70% || 2,11% || 2,17% || 100,00% || 100,00% || 12,01% || 22,70% Miljö och hälsa || 48,28% || 38,26% || 44,96% || 41,30% || 3,74% || 13,04% || 3,02% || 7,39% || 100,00% || 100,00% || 5,75% || 15,65% Hållbart jordbruk, fiske och skogsbruk || 41,11% || 31,70% || 40,98% || 33,33% || 7,83% || 24,95% || 10,08% || 10,02% || 100,00% || 100,00% || 7,29% || 23,41% Den åldrande befolkningen och funktionsnedsättningar || 60,70% || 48,62% || 26,35% || 31,80% || 6,73% || 10,09% || 6,22% || 9,48% || 100,00% || 100,00% || 5,30% || 9,17% FoTU-verksamhet av generisk art || 52,15% || 49,26% || 39,56% || 35,41% || 4,48% || 6,13% || 3,81% || 9,20% || 100,00% || 100,00% || 6,80% || 7,19% Stöd till infrastrukturer || 23,84% || 32,47% || 68,17% || 54,12% || 4,06% || 9,28% || 3,93% || 4,12% || 100,00% || 100,00% || 5,94% || 6,70% INFORMATIONSSAMHÄLLET || 27,25% || 26,37% || 19,28% || 16,81% || 44,03% || 40,26% || 9,43% || 16,56% || 100,00% || 100,00% || 19,79% || 22,18% System och tjänster för medborgarna || 15,71% || 16,21% || 16,62% || 14,51% || 53,48% || 44,97% || 14,19% || 24,31% || 100,00% || 100,00% || 28,88% || 26,93% Nya arbetsmetoder och elektronisk handel || 21,06% || 20,82% || 15,17% || 12,90% || 46,60% || 44,87% || 17,17% || 21,41% || 100,00% || 100,00% || 29,55% || 30,65% Multimedieinnehåll och -verktyg || 30,52% || 28,05% || 16,88% || 14,50% || 37,81% || 33,06% || 14,80% || 24,39% || 100,00% || 100,00% || 24,70% || 24,39% Viktig teknik och infrastruktur || 24,75% || 25,12% || 21,63% || 19,51% || 50,55% || 48,37% || 3,06% || 7,00% || 100,00% || 100,00% || 12,81% || 15,97% Programöverskridande teman || 20,89% || 20,05% || 21,78% || 17,11% || 45,68% || 44,01% || 11,65% || 18,83% || 100,00% || 100,00% || 25,68% || 27,14% FoTU-verksamhet av generisk art || 68,56% || 66,95% || 22,82% || 24,22% || 5,97% || 7,12% || 2,66% || 1,71% || 100,00% || 100,00% || 2,43% || 3,42% Stöd till infrastrukturer || 25,15% || 26,67% || 13,58% || 25,00% || 48,49% || 40,00% || 12,78% || 8,33% || 100,00% || 100,00% || 17,85% || 25,00% HÅLLBAR TILLVÄXT || 18,57% || 16,87% || 25,69% || 24,97% || 50,41% || 52,80% || 5,33% || 5,36% || 100,00% || 100,00% || 18,74% || 31,67% Innovativa produkter, processer, organisation || 20,19% || 14,19% || 30,00% || 22,23% || 46,87% || 59,99% || 2,93% || 3,59% || 100,00% || 100,00% || 25,95% || 38,09% Global förändring, klimat och biologisk mångfald || 8,44% || 14,92% || 18,23% || 24,60% || 52,18% || 43,15% || 21,15% || 17,34% || 100,00% || 100,00% || 23,78% || 29,03% Landtransport och marinteknik || 20,78% || 13,70% || 28,16% || 20,27% || 46,50% || 58,77% || 4,55% || 7,26% || 100,00% || 100,00% || 16,22% || 32,19% Nya perspektiv för luftfarten || 10,99% || 17,82% || 15,57% || 23,27% || 71,96% || 56,19% || 1,48% || 2,72% || 100,00% || 100,00% || 8,26% || 17,41% FoTU-verksamhet av generisk art || 31,30% || 21,36% || 33,65% || 29,53% || 33,04% || 45,48% || 2,00% || 3,62% || 100,00% || 100,00% || 20,59% || 31,69% Stöd till infrastrukturer || 17,74% || 20,70% || 49,58% || 38,77% || 20,48% || 25,55% || 12,19% || 14,98% || 100,00% || 100,00% || 13,76% || 12,33% || STÖDMOTTAGARKATEGORI || varav SMF Högre utbildning || Forskningscentra (inkl. GFC) || Företagssektorn || Övriga || TOTALT Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare ENERGI OCH MILJÖ || 29,51% || 26,68% || 31,58% || 34,18% || 25,14% || 22,12% || 13,76% || 17,02% || 100,00% || 100,00% || 13,88% || 17,17% MILJÖ || 40,76% || 31,78% || 43,14% || 40,00% || 10,37% || 17,83% || 5,73% || 10,40% || 100,00% || 100,00% || 9,53% || 15,77% Hållbar vattenförvaltning och vattenkvalitet || 40,90% || 28,82% || 40,36% || 31,46% || 13,91% || 29,91% || 4,83% || 9,81% || 100,00% || 100,00% || 13,92% || 28,04% Global förändring, klimat och biologisk mångfald || 44,28% || 40,32% || 50,69% || 51,87% || 1,65% || 4,44% || 3,38% || 3,37% || 100,00% || 100,00% || 2,15% || 3,91% Hållbara marina ekosystem || 47,22% || 40,63% || 41,23% || 39,68% || 9,72% || 15,87% || 1,83% || 3,81% || 100,00% || 100,00% || 7,80% || 14,29% Morgondagens stad och kulturarvet || 32,87% || 20,58% || 34,51% || 28,90% || 18,82% || 23,91% || 13,80% || 26,61% || 100,00% || 100,00% || 18,94% || 21,00% FoTU-verksamhet av generisk art || 39,77% || 33,56% || 38,38% || 39,26% || 15,04% || 19,46% || 6,82% || 7,72% || 100,00% || 100,00% || 9,21% || 14,09% Stöd till infrastrukturer || 32,33% || 28,14% || 54,71% || 59,31% || 5,76% || 4,76% || 7,20% || 7,79% || 100,00% || 100,00% || 4,53% || 3,90% ENERGI || 6,94% || 10,60% || 8,38% || 15,84% || 54,80% || 35,66% || 29,88% || 37,91% || 100,00% || 100,00% || 22,61% || 21,57% Renare energisystem, inkl. förnybara energikällor || 5,59% || 9,28% || 8,19% || 12,75% || 52,29% || 39,71% || 33,93% || 38,26% || 100,00% || 100,00% || 29,84% || 25,22% Ekonomisk och effektiv energi || 8,20% || 14,08% || 7,20% || 16,42% || 58,95% || 37,83% || 25,65% || 31,67% || 100,00% || 100,00% || 17,52% || 19,06% FoTU-verksamhet av generisk art || 5,19% || 6,67% || 37,65% || 33,33% || 22,44% || 33,33% || 34,72% || 26,67% || 100,00% || 100,00% || 27,50% || 40,00% OPET || 2,69% || 3,96% || 29,19% || 21,78% || 16,82% || 14,85% || 51,30% || 59,41% || 100,00% || 100,00% || 13,94% || 14,85% KÄRNENERGI || 5,78% || 8,54% || 69,36% || 36,15% || 2,04% || 15,56% || 22,83% || 39,75% || 100,00% || 100,00% || 26,43% || 3,35% Kontrollerad termonukleär fusion || 2,55% || 11,15% || 80,66% || 63,47% || 0,49% || 16,10% || 16,30% || 9,29% || 100,00% || 100,00% || 0,86% || 0,93% Kärnklyvning || 11,14% || 9,49% || 50,64% || 32,81% || 5,90% || 20,22% || 32,32% || 37,48% || 100,00% || 100,00% || 88,77% || 5,75% FoTU-verksamhet av generisk art || 18,66% || 7,02% || 35,28% || 21,05% || 0,00% || 7,02% || 46,06% || 64,91% || 100,00% || 100,00% || 0,00% || 0,00% Stöd till infrastrukturer || 15,74% || 0,58% || 24,77% || 2,33% || 0,00% || 0,00% || 59,49% || 97,09% || 100,00% || 100,00% || 0,00% || 0,00% INTERNATIONELL ROLL || 35,46% || 42,58% || 37,83% || 40,05% || 2,84% || 6,32% || 23,87% || 11,05% || 100,00% || 100,00% || 3,45% || 5,06% Länder i föranslutningsfasen || 26,19% || 27,66% || 68,55% || 34,04% || 0,67% || 4,26% || 4,60% || 34,04% || 100,00% || 100,00% || 0,67% || 4,26% Nya oberoende stater och stater i Central- och Östeuropa som inte befinner sig i föranslutningsfasen || 9,07% || 35,51% || 11,90% || 46,73% || 1,88% || 9,35% || 77,15% || 8,41% || 100,00% || 100,00% || 2,08% || 14,02% Partnerländer i Medelhavsområdet || 46,84% || 33,03% || 32,44% || 34,86% || 10,48% || 14,68% || 10,24% || 17,43% || 100,00% || 100,00% || 8,49% || 11,01% Partnerländer i Medelhavsområdet || 45,79% || 43,84% || 47,03% || 41,37% || 2,27% || 4,80% || 4,92% || 9,99% || 100,00% || 100,00% || 3,46% || 2,98% Utvecklingsländer Framväxande ekonomier och industriländer || 9,36% || 19,23% || 27,17% || 38,46% || 26,54% || 26,92% || 36,94% || 15,38% || 100,00% || 100,00% || 20,18% || 19,23% Stipendier till utvecklingsländer || 73,00% || 57,14% || 27,00% || 35,71% || 0,00% || 7,14% || 0,00% || 0,00% || 100,00% || 100,00% || 0,00% || 7,14% Stipendier för gemenskapsforskare || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% Samordning || 59,03% || 59,82% || 34,21% || 33,04% || 2,15% || 1,79% || 4,61% || 5,36% || 100,00% || 100,00% || 2,15% || 1,79% || STÖDMOTTAGARKATEGORI || varav SMF Högre utbildning || Forskningscentra (inkl. GFC) || Företagssektorn || Övriga || TOTALT Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare || Bidrag || Deltagare INNOVATION - SMF || 15,98% || 7,42% || 19,39% || 18,06% || 33,83% || 38,39% || 30,81% || 36,13% || 100,00% || 100,00% || 40,87% || 45,48% Främjande av innovation || 10,67% || 7,58% || 25,89% || 23,22% || 35,45% || 41,71% || 27,98% || 27,49% || 100,00% || 100,00% || 43,32% || 51,66% Gemensamma åtgärder Innovation/SMF || 25,93% || 7,07% || 7,20% || 7,07% || 30,78% || 31,31% || 36,09% || 54,55% || 100,00% || 100,00% || 36,27% || 32,32% Ekonomisk och teknisk information || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% DEN MÄNSKLIGA POTENTIALEN || 53,05% || 54,32% || 38,98% || 35,83% || 4,65% || 4,67% || 3,31% || 5,19% || 100,00% || 100,00% || 4,62% || 5,45% Nätverk för forskningsutbildning || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% || 0,00% Marie Curie-stipendier || 59,64% || 62,93% || 32,55% || 31,41% || 7,46% || 5,20% || 0,35% || 0,46% || 100,00% || 100,00% || 4,88% || 3,93% Tillgång till forskningsinfrastrukturer || 34,96% || 37,29% || 63,53% || 57,20% || 1,22% || 3,81% || 0,29% || 1,69% || 100,00% || 100,00% || 1,37% || 3,39% Samhällsekonomisk forskning || 62,55% || 58,95% || 31,59% || 34,14% || 0,69% || 1,35% || 5,17% || 5,56% || 100,00% || 100,00% || 3,42% || 3,16% Allmänhetens inställning || 23,26% || 19,44% || 28,18% || 34,26% || 18,05% || 20,37% || 30,52% || 25,93% || 100,00% || 100,00% || 17,42% || 19,44% Stöd till FoTU-politik || 40,46% || 43,48% || 41,84% || 34,78% || 7,89% || 11,30% || 9,81% || 10,43% || 100,00% || 100,00% || 12,83% || 7,83% Främja vetenskaplig och teknisk expertis || 55,36% || 52,61% || 33,71% || 38,55% || 0,17% || 0,40% || 10,76% || 8,43% || 100,00% || 100,00% || 9,15% || 11,24% FoTU-verksamhet av generisk art || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% || 0% Kompletterande åtgärder || 45,03% || 40,00% || 26,51% || 29,33% || 9,84% || 12,00% || 18,61% || 18,67% || 100,00% || 100,00% || 5,24% || 6,67% TOTALT || 30,22% || 28,75% || 30,71% || 29,06% || 30,10% || 30,35% || 8,97% || 11,84% || 100,00% || 100,00% || 14,14% || 19,88% Tabell 4 : Inkomna
projektförslag under 2001 per land och särskilt program || EUROPEISKA UNIONEN BE || DK || DE || EL || ES || FR || IE || IT || LU || NL || AT || PT || FI || SV || UK || Totalt Livskvalitet || 787 || 663 || 2 564 || 697 || 1 558 || 2 189 || 279 || 2 199 || 18 || 1 299 || 567 || 465 || 502 || 886 || 2 755 || 17 428 Informationssamhället || 505 || 190 || 1 859 || 1 238 || 1 294 || 1 292 || 218 || 1 768 || 46 || 513 || 396 || 268 || 335 || 402 || 1444 || 11 768 Hållbar tillväxt || 658 || 287 || 2 609 || 619 || 1 439 || 1 837 || 139 || 1 786 || 23 || 1 068 || 400 || 472 || 366 || 628 || 1934 || 14 265 Energi och miljö || 737 || 862 || 3 143 || 1 215 || 1 843 || 2 174 || 246 || 2 162 || 30 || 1 473 || 767 || 655 || 529 || 858 || 2 709 || 19 403 - varav miljö || 422 || 431 || 1 735 || 722 || 1 069 || 1 330 || 143 || 1 452 || 22 || 861 || 398 || 407 || 334 || 478 || 1 670 || 11 474 - varav energi || 315 || 431 || 1 408 || 493 || 774 || 844 || 103 || 710 || 8 || 612 || 369 || 248 || 195 || 380 || 1 039 || 7 929 Kärnenergi || 74 || 12 || 193 || 13 || 87 || 159 || 5 || 48 || 0 || 71 || 13 || 2 || 62 || 72 || 132 || 943 - varav klyvning || 74 || 12 || 190 || 12 || 87 || 158 || 5 || 48 || 0 || 70 || 13 || 2 || 60 || 72 || 132 || 935 - varav fusion || 0 || 0 || 3 || 1 || 0 || 1 || 0 || 0 || 0 || 1 || 0 || 0 || 2 || 0 || 0 || 8 Internationell roll || 102 || 49 || 166 || 79 || 145 || 234 || 14 || 192 || 1 || 127 || 86 || 74 || 18 || 55 || 214 || 1 556 Innovation - SMF || 71 || 87 || 412 || 123 || 304 || 213 || 51 || 327 || 15 || 98 || 85 || 119 || 49 || 52 || 275 || 2 281 Den mänskliga potentialen || 339 || 203 || 1 281 || 274 || 575 || 1 280 || 111 || 903 || 5 || 610 || 246 || 165 || 128 || 296 || 1 528 || 7 944 TOTALT || 3 273 || 2 353 || 12 227 || 4 258 || 7 245 || 9 378 || 1 063 || 9 385 || 138 || 5 259 || 2 560 || 2 220 || 1 989 || 3 249 || 10 991 || 75 588 || KANDIDATLÄNDER OCH LÄNDER SOM ÄR ASSOCIERADE TILL FEMTE RAMPROGRAMMET bg || cy || cz || ee || hu || lv || lt || mt || pl || ro || sk || si || tr || is || li || no || ch || il || Totalt || Livskvalitet || 80 || 47 || 304 || 84 || 291 || 56 || 57 || 16 || 373 || 78 || 123 || 130 || 24 || 68 || 2 || 387 || 451 || 274 || 2 845 || Informationssamhället || 98 || 112 || 223 || 37 || 148 || 29 || 34 || 4 || 252 || 125 || 70 || 82 || 5 || 20 || 3 || 157 || 272 || 191 || 1 862 || Hållbar tillväxt || 79 || 21 || 286 || 20 || 146 || 30 || 27 || 7 || 398 || 130 || 71 || 135 || 7 || 10 || 3 || 265 || 231 || 132 || 1 998 || Energi och miljö || 159 || 77 || 350 || 114 || 296 || 56 || 69 || 57 || 586 || 189 || 133 || 216 || 41 || 42 || 6 || 639 || 453 || 177 || 3 660 || - varav miljö || 107 || 52 || 211 || 83 || 218 || 40 || 46 || 41 || 381 || 136 || 93 || 121 || 30 || 39 || 2 || 409 || 252 || 117 || 2 378 || - varav energi || 52 || 25 || 139 || 31 || 78 || 16 || 23 || 16 || 205 || 53 || 40 || 95 || 11 || 3 || 4 || 230 || 201 || 60 || 1 282 || Kärnenergi || 7 || 0 || 55 || 1 || 38 || 1 || 0 || 0 || 8 || 11 || 31 || 7 || 0 || 0 || 0 || 8 || 45 || 0 || 211 || - varav klyvning || 7 || 0 || 55 || 1 || 38 || 0 || 0 || 0 || 8 || 11 || 31 || 7 || 0 || 0 || 0 || 8 || 43 || 0 || 209 || - varav fusion || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 2 || 0 || 2 || Internationell roll || 23 || 5 || 14 || 2 || 30 || 3 || 3 || 7 || 23 || 14 || 5 || 27 || 27 || 0 || 0 || 26 || 26 || 9 || 244 || Innovation - SMF || 17 || 12 || 57 || 27 || 58 || 16 || 19 || 5 || 62 || 16 || 30 || 33 || 0 || 7 || 0 || 38 || 14 || 46 || 457 || Den mänskliga potentialen || 50 || 14 || 101 || 18 || 96 || 15 || 17 || 6 || 158 || 41 || 29 || 39 || 6 || 10 || 0 || 103 || 257 || 100 || 1 060 || TOTALT || 513 || 288 || 1 390 || 303 || 1 103 || 206 || 226 || 102 || 1 860 || 604 || 492 || 669 || 110 || 157 || 14 || 1 623 || 1 749 || 929 || 12 337 || Tabell 5A :
Undertecknade kontrakt under 2001 per land och särskilt program || EUROPEISKA UNIONEN BE || DK || DE || EL || ES || FR || IE || IT || LU || NL || AT || PT || FI || SV || UK || Totalt Livskvalitet || 149 || 186 || 559 || 137 || 295 || 589 || 83 || 403 || 5 || 322 || 114 || 80 || 128 || 203 || 724 || 3 977 Informationssamhället || 177 || 60 || 586 || 296 || 273 || 516 || 52 || 520 || 12 || 194 || 108 || 79 || 97 || 124 || 494 || 3 588 Hållbar tillväxt || 281 || 144 || 1013 || 192 || 494 || 850 || 76 || 680 || 7 || 431 || 157 || 157 || 171 || 243 || 1019 || 5 915 Energi och miljö || 120 || 149 || 417 || 157 || 237 || 372 || 32 || 286 || 6 || 255 || 109 || 74 || 91 || 141 || 391 || 2 837 - varav miljö || 90 || 99 || 322 || 112 || 169 || 298 || 25 || 245 || 3 || 189 || 65 || 57 || 64 || 94 || 315 || 2 147 - varav energi || 30 || 50 || 95 || 45 || 68 || 74 || 7 || 41 || 3 || 66 || 44 || 17 || 27 || 47 || 76 || 690 Kärnenergi || 97 || 14 || 200 || 7 || 92 || 184 || 4 || 82 || 0 || 49 || 20 || 10 || 49 || 65 || 127 || 1 000 - varav klyvning || 64 || 4 || 97 || 0 || 57 || 111 || 0 || 29 || 0 || 19 || 3 || 2 || 27 || 13 || 74 || 500 - varav fusion || 16 || 5 || 82 || 4 || 16 || 37 || 1 || 44 || 0 || 15 || 12 || 7 || 15 || 42 || 28 || 324 Internationell roll || 47 || 15 || 67 || 17 || 44 || 70 || 11 || 64 || 0 || 61 || 14 || 27 || 21 || 21 || 96 || 575 Innovation - SMF || 13 || 5 || 42 || 12 || 33 || 25 || 5 || 44 || 1 || 5 || 9 || 8 || 2 || 15 || 36 || 255 Den mänskliga potentialen || 92 || 53 || 315 || 63 || 140 || 354 || 30 || 205 || 3 || 151 || 58 || 44 || 33 || 81 || 450 || 2 072 TOTALT || 976 || 626 || 3199 || 881 || 1 608 || 2 960 || 293 || 2 284 || 34 || 1 468 || 589 || 479 || 592 || 893 || 3 337 || 20 219 || KANDIDATLÄNDER OCH LÄNDER SOM ÄR ASSOCIERADE TILL FEMTE RAMPROGRAMMET bg || cy || cz || ee || hu || lv || lt || mt || pl || ro || sk || si || tr || is || li || no || ch || il || Totalt || Livskvalitet || 8 || 5 || 33 || 13 || 31 || 11 || 8 || 1 || 33 || 8 || 15 || 8 || 1 || 29 || 0 || 111 || 113 || 72 || 500 || Informationssamhället || 15 || 24 || 26 || 6 || 28 || 14 || 10 || 0 || 48 || 16 || 3 || 19 || 5 || 3 || 2 || 46 || 117 || 48 || 430 || Hållbar tillväxt || 16 || 1 || 37 || 5 || 35 || 4 || 3 || 2 || 81 || 27 || 22 || 28 || 1 || 4 || 3 || 125 || 105 || 52 || 551 || Energi och miljö || 15 || 10 || 39 || 16 || 32 || 10 || 10 || 2 || 39 || 17 || 15 || 19 || 3 || 11 || 1 || 105 || 59 || 22 || 425 || - varav miljö || 10 || 7 || 32 || 11 || 26 || 7 || 9 || 2 || 30 || 11 || 13 || 14 || 2 || 11 || 0 || 81 || 44 || 22 || 332 || - varav energi || 5 || 3 || 7 || 5 || 6 || 3 || 1 || 0 || 9 || 6 || 2 || 5 || 1 || 0 || 1 || 24 || 15 || 0 || 93 || Kärnenergi || 5 || 1 || 35 || 0 || 31 || 5 || 0 || 0 || 7 || 9 || 24 || 5 || 0 || 0 || 0 || 2 || 55 || 0 || 179 || - varav klyvning || 5 || 1 || 22 || 0 || 20 || 2 || 0 || 0 || 3 || 0 || 21 || 2 || 0 || 0 || 0 || 0 || 34 || 0 || 110 || - varav fusion || 0 || 0 || 2 || 0 || 6 || 3 || 0 || 0 || 0 || 3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 15 || 0 || 29 || Internationell roll || 3 || 2 || 4 || 3 || 10 || 1 || 1 || 3 || 11 || 7 || 7 || 5 || 6 || 2 || 0 || 14 || 8 || 7 || 94 || Innovation - SMF || 4 || 2 || 8 || 2 || 6 || 3 || 1 || 0 || 10 || 2 || 3 || 7 || 0 || 2 || 0 || 3 || 0 || 2 || 55 || Den mänskliga potentialen || 13 || 2 || 17 || 13 || 37 || 6 || 4 || 1 || 26 || 9 || 8 || 14 || 1 || 1 || 0 || 29 || 36 || 18 || 235 || TOTALT || 79 || 47 || 199 || 58 || 210 || 54 || 37 || 9 || 255 || 95 || 97 || 105 || 17 || 52 || 6 || 435 || 493 || 221 || 2 469 || Tabell 5B :
Undertecknade kontrakt under 2001 per land, åtgärdskategori och
stödmottagarkategori Antal deltagare per åtgärdskategori || EUROPEISKA UNIONEN BE || DK || DE || EL || ES || FR || IE || IT || LU || NL || AT || PT || FI || SV || UK || Totalt Åtgärder med kostnadsdelning || 637 || 455 || 2 390 || 662 || 1 199 || 2 147 || 201 || 1 635 || 26 || 1 022 || 411 || 341 || 424 || 642 || 2 185 || 14 377 - varav FoTU-projekt || 525 || 345 || 1 879 || 551 || 832 || 1 820 || 148 || 1 260 || 18 || 734 || 287 || 231 || 350 || 516 || 1 684 || 11 180 - varav demonstrationsprojekt || 10 || 30 || 64 || 5 || 43 || 53 || 6 || 28 || 2 || 42 || 18 || 7 || 3 || 26 || 52 || 389 - varav kombinerade projekt || 28 || 16 || 112 || 31 || 57 || 87 || 9 || 73 || 2 || 75 || 43 || 12 || 20 || 35 || 93 || 693 - varav stöd till infrastrukturer || 2 || 3 || 9 || 1 || 4 || 10 || 1 || 3 || 1 || 5 || 0 || 0 || 1 || 5 || 9 || 54 - varav forskningssamarbete || 43 || 39 || 196 || 35 || 179 || 126 || 26 || 171 || 2 || 101 || 40 || 54 || 35 || 47 || 229 || 1 323 - varav bidrag till förstudier || 29 || 22 || 130 || 39 || 84 || 51 || 11 || 100 || 1 || 65 || 23 || 37 || 15 || 13 || 118 || 738 Stipendier || 32 || 24 || 146 || 23 || 67 || 194 || 13 || 78 || 0 || 100 || 23 || 6 || 7 || 41 || 326 || 1 080 Stöd till nätverk || 142 || 84 || 301 || 76 || 142 || 241 || 31 || 242 || 0 || 165 || 48 || 65 || 74 || 107 || 425 || 2 143 Samordnade åtgärder || 37 || 27 || 66 || 25 || 63 || 80 || 11 || 70 || 1 || 53 || 20 || 14 || 31 || 49 || 104 || 651 Kompletterande åtgärder || 128 || 36 || 296 || 95 || 137 || 298 || 37 || 259 || 7 || 128 || 87 || 53 || 56 || 54 || 297 || 1 968 TOTALT || 976 || 626 || 3 199 || 881 || 1 608 || 2 960 || 293 || 2 284 || 34 || 1 468 || 589 || 479 || 592 || 893 || 3 337 || 20 219 || || || || || || || || || || || || || || || || Antal deltagare per stödmottagarkategori || BE || DK || DE || EL || ES || FR || IE || IT || LU || NL || AT || PT || FI || SV || UK || TOTALT Högre utbildning || 289 || 153 || 772 || 263 || 418 || 504 || 134 || 557 || 1 || 410 || 163 || 135 || 168 || 338 || 1 437 || 5 667 Forskningscentra (inkl GFC) || 266 || 201 || 980 || 238 || 418 || 1186 || 44 || 703 || 8 || 478 || 146 || 116 || 218 || 185 || 586 || 5 773 Företagssektorn || 256 || 192 || 1175 || 304 || 551 || 957 || 76 || 767 || 20 || 426 || 174 || 159 || 146 || 241 || 980 || 6 424 Övriga[57] || 165 || 80 || 272 || 76 || 221 || 313 || 39 || 257 || 5 || 154 || 106 || 69 || 60 || 129 || 334 || 2 280 TOTALT || 976 || 626 || 3 199 || 881 || 1 608 || 2 960 || 293 || 2 284 || 34 || 1 468 || 589 || 479 || 592 || 893 || 3 337 || 20 219 varav SMF || 174 || 132 || 663 || 212 || 406 || 499 || 65 || 553 || 16 || 313 || 134 || 123 || 84 || 150 || 635 || 4 159 Antal deltagare per åtgärdskategori || KANDIDATLÄNDER OCH LÄNDER SOM ÄR ASSOCIERADE TILL FEMTE RAMPROGRAMMET bg || cy || cz || ee || hu || lv || lt || mt || pl || ro || sk || si || tr || is || li || no || ch || il || Totalt Åtgärder med kostnadsdelning || 42 || 32 || 122 || 41 || 123 || 27 || 18 || 1 || 166 || 54 || 52 || 55 || 7 || 40 || 5 || 295 || 372 || 178 || 1 630 - varav FoTU-projekt || 34 || 27 || 104 || 35 || 96 || 15 || 15 || 1 || 127 || 46 || 47 || 43 || 6 || 24 || 4 || 226 || 337 || 139 || 1 326 - varav demonstrationsprojekt || 1 || 0 || 1 || 0 || 3 || 2 || 1 || 0 || 2 || 1 || 0 || 4 || 0 || 1 || 0 || 12 || 9 || 1 || 38 - varav kombinerade projekt || 1 || 0 || 5 || 3 || 6 || 2 || 0 || 0 || 9 || 1 || 2 || 4 || 1 || 5 || 0 || 23 || 13 || 5 || 80 - varav stöd till infrastrukturer || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3 || 0 || 2 || 5 - varav forskningssamarbete || 3 || 3 || 4 || 1 || 11 || 5 || 0 || 0 || 17 || 0 || 2 || 0 || 0 || 7 || 0 || 25 || 13 || 20 || 111 - varav bidrag till förstudier || 3 || 2 || 8 || 2 || 7 || 3 || 2 || 0 || 11 || 6 || 1 || 4 || 0 || 3 || 1 || 6 || 0 || 11 || 70 Stipendier || 1 || 1 || 1 || 0 || 1 || 1 || 0 || 0 || 2 || 0 || 0 || 2 || 0 || 0 || 0 || 12 || 6 || 9 || 36 Stöd till nätverk || 12 || 4 || 35 || 2 || 33 || 4 || 5 || 3 || 21 || 13 || 18 || 20 || 4 || 7 || 0 || 72 || 57 || 14 || 324 Samordnade åtgärder || 2 || 0 || 11 || 1 || 10 || 2 || 3 || 1 || 9 || 5 || 10 || 2 || 1 || 3 || 0 || 23 || 25 || 5 || 113 Kompletterande åtgärder || 22 || 10 || 30 || 14 || 43 || 21 || 11 || 4 || 57 || 23 || 17 || 26 || 5 || 2 || 1 || 33 || 33 || 15 || 367 TOTALT || 79 || 47 || 199 || 58 || 210 || 55 || 37 || 9 || 255 || 95 || 97 || 105 || 17 || 52 || 6 || 435 || 493 || 221 || 2 470 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Antal deltagare per stödmottagarkategori || BG || CY || CZ || EE || HU || LV || LT || MT || PL || RO || SK || SI || TR || IS || LI || NO || CH || IL || Totalt Högre utbildning || 20 || 11 || 44 || 28 || 42 || 13 || 10 || 0 || 86 || 22 || 18 || 35 || 8 || 14 || 0 || 98 || 196 || 85 || 730 Forskningscentra (inkl GFC) || 26 || 4 || 68 || 9 || 89 || 11 || 13 || 1 || 80 || 34 || 44 || 30 || 5 || 18 || 0 || 149 || 123 || 42 || 746 Företagssektorn || 20 || 15 || 40 || 9 || 47 || 15 || 5 || 2 || 42 || 18 || 16 || 19 || 2 || 13 || 4 || 148 || 135 || 81 || 631 Övriga || 13 || 17 || 47 || 12 || 32 || 16 || 9 || 6 || 47 || 21 || 19 || 21 || 2 || 7 || 2 || 40 || 39 || 13 || 363 Totalt || 79 || 47 || 199 || 58 || 210 || 55 || 37 || 9 || 255 || 95 || 97 || 105 || 17 || 52 || 6 || 435 || 493 || 221 || 2 470 varav SMF || 17 || 15 || 33 || 9 || 42 || 14 || 4 || 2 || 33 || 18 || 10 || 24 || 1 || 11 || 0 || 83 || 90 || 55 || 461 Tabell 6: samarbete mellan länder som
undertecknat kontakten under 2001 || || Europeiska unionen || Kandidatländer och länder som är associerade till femte ramprogrammet || Totalt || || || || BE || DK || DE || EL || ES || FR || IE || IT || LU || NL || AT || PT || FI || SV || UK || Tot. || BG || CY || CZ || EE || HU || LV || LT || MT || PL || RO || SK || SI || TR || IS || LI || NO || CH || IL || || Europeiska unionen || BE || 305 || 236 || 1267 || 321 || 657 || 1306 || 123 || 805 || 20 || 668 || 189 || 194 || 226 || 309 || 1295 || 7921 || 22 || 8 || 96 || 12 || 97 || 7 || 19 || 6 || 88 || 41 || 57 || 48 || 8 || 13 || 1 || 150 || 191 || 59 || 8844 || BE || Europeiska unionen DK || 236 || 203 || 741 || 206 || 360 || 610 || 102 || 500 || 9 || 504 || 135 || 120 || 214 || 314 || 959 || 5213 || 11 || 6 || 51 || 14 || 55 || 15 || 16 || 4 || 69 || 25 || 18 || 30 || 3 || 18 || 0 || 232 || 142 || 33 || 5955 || DK DE || 1267 || 741 || 2562 || 899 || 1739 || 3713 || 328 || 2639 || 39 || 1827 || 880 || 550 || 693 || 1143 || 4555 || 23575 || 88 || 30 || 309 || 33 || 267 || 87 || 48 || 7 || 332 || 101 || 170 || 136 || 20 || 45 || 9 || 535 || 790 || 238 || 26820 || DE EL || 321 || 206 || 899 || 442 || 604 || 825 || 99 || 1012 || 11 || 436 || 180 || 228 || 269 || 237 || 1047 || 6816 || 69 || 55 || 64 || 18 || 65 || 11 || 14 || 6 || 64 || 67 || 39 || 31 || 17 || 13 || 1 || 184 || 137 || 109 || 7780 || EL ES || 657 || 360 || 1739 || 604 || 1032 || 1993 || 208 || 1859 || 12 || 751 || 262 || 399 || 324 || 526 || 2102 || 12828 || 44 || 38 || 134 || 17 || 106 || 18 || 17 || 7 || 121 || 51 || 57 || 74 || 11 || 35 || 2 || 262 || 290 || 95 || 14207 || ES FR || 1306 || 610 || 3713 || 825 || 1993 || 2828 || 282 || 2540 || 36 || 1529 || 464 || 513 || 554 || 785 || 3538 || 21516 || 52 || 28 || 227 || 19 || 165 || 28 || 53 || 9 || 262 || 108 || 72 || 85 || 17 || 32 || 4 || 589 || 668 || 199 || 24133 || FR IE || 123 || 102 || 328 || 99 || 208 || 282 || 51 || 262 || 5 || 189 || 61 || 57 || 79 || 106 || 529 || 2481 || 3 || 1 || 24 || 7 || 41 || 6 || 4 || 2 || 27 || 13 || 15 || 21 || 3 || 10 || 1 || 74 || 41 || 20 || 2794 || IE IT || 805 || 500 || 2639 || 1012 || 1859 || 2540 || 262 || 1819 || 28 || 1128 || 352 || 526 || 452 || 726 || 2967 || 17615 || 84 || 40 || 164 || 20 || 141 || 24 || 16 || 13 || 199 || 61 || 71 || 125 || 12 || 21 || 2 || 421 || 444 || 191 || 19664 || IT LU || 20 || 9 || 39 || 11 || 12 || 36 || 5 || 28 || 2 || 16 || 12 || 9 || 7 || 15 || 34 || 255 || 1 || 1 || 2 || 1 || 2 || 3 || 3 || 1 || 4 || 1 || 1 || 2 || 0 || 1 || 0 || 10 || 6 || 1 || 295 || LU NL || 668 || 504 || 1827 || 436 || 751 || 1529 || 189 || 1128 || 16 || 787 || 324 || 323 || 399 || 575 || 2086 || 11542 || 38 || 13 || 146 || 24 || 157 || 18 || 19 || 6 || 158 || 63 || 76 || 68 || 8 || 26 || 0 || 351 || 272 || 120 || 13105 || NL AT || 189 || 135 || 880 || 180 || 262 || 464 || 61 || 352 || 12 || 324 || 333 || 93 || 149 || 240 || 547 || 4221 || 32 || 4 || 68 || 10 || 120 || 17 || 14 || 3 || 58 || 54 || 72 || 44 || 4 || 12 || 3 || 91 || 121 || 22 || 4970 || AT PT || 194 || 120 || 550 || 228 || 399 || 513 || 57 || 526 || 9 || 323 || 93 || 159 || 118 || 134 || 659 || 4082 || 17 || 7 || 40 || 6 || 45 || 4 || 11 || 1 || 58 || 24 || 18 || 21 || 4 || 13 || 1 || 149 || 99 || 31 || 4631 || PT FI || 226 || 214 || 693 || 269 || 324 || 554 || 79 || 452 || 7 || 399 || 149 || 118 || 227 || 366 || 708 || 4785 || 24 || 3 || 48 || 30 || 69 || 16 || 13 || 2 || 70 || 22 || 44 || 25 || 2 || 23 || 0 || 238 || 114 || 40 || 5568 || FI SV || 309 || 314 || 1143 || 237 || 526 || 785 || 106 || 726 || 15 || 575 || 240 || 134 || 366 || 331 || 1354 || 7161 || 21 || 6 || 72 || 31 || 67 || 11 || 21 || 2 || 79 || 20 || 31 || 46 || 3 || 38 || 0 || 287 || 170 || 61 || 8127 || SV UK || 1295 || 959 || 4555 || 1047 || 2102 || 3538 || 529 || 2967 || 34 || 2086 || 547 || 659 || 708 || 1354 || 3110 || 25490 || 52 || 36 || 303 || 43 || 234 || 45 || 42 || 11 || 307 || 98 || 182 || 177 || 9 || 64 || 3 || 962 || 568 || 199 || 28825 || UK Tot. || 7921 || 5213 || 23575 || 6816 || 12828 || 21516 || 2481 || 17615 || 255 || 11542 || 4221 || 4082 || 4785 || 7161 || 25490 || 84846 || 558 || 276 || 1748 || 285 || 1631 || 310 || 310 || 80 || 1896 || 749 || 923 || 933 || 121 || 364 || 27 || 4535 || 4053 || 1418 || 105063 || Tot. Kandidatländer och associerade länder || BG || 22 || 11 || 88 || 69 || 44 || 52 || 3 || 84 || 1 || 38 || 32 || 17 || 24 || 21 || 52 || 558 || 20 || 5 || 21 || 6 || 22 || 7 || 7 || 2 || 14 || 41 || 17 || 11 || 4 || 1 || 0 || 16 || 14 || 3 || 769 || BG || Kandidatländer och associerade länder CY || 8 || 6 || 30 || 55 || 38 || 28 || 1 || 40 || 1 || 13 || 4 || 7 || 3 || 6 || 36 || 276 || 5 || 11 || 7 || 4 || 5 || 2 || 2 || 4 || 12 || 5 || 2 || 5 || 3 || 1 || 0 || 1 || 2 || 25 || 372 || CY CZ || 96 || 51 || 309 || 64 || 134 || 227 || 24 || 164 || 2 || 146 || 68 || 40 || 48 || 72 || 303 || 1748 || 21 || 7 || 52 || 11 || 60 || 11 || 8 || 3 || 36 || 27 || 53 || 23 || 2 || 2 || 0 || 38 || 42 || 16 || 2160 || CZ EE || 12 || 14 || 33 || 18 || 17 || 19 || 7 || 20 || 1 || 24 || 10 || 6 || 30 || 31 || 43 || 285 || 6 || 4 || 11 || 16 || 10 || 18 || 11 || 3 || 16 || 6 || 6 || 9 || 1 || 5 || 0 || 13 || 4 || 4 || 428 || EE HU || 97 || 55 || 267 || 65 || 106 || 165 || 41 || 141 || 2 || 157 || 120 || 45 || 69 || 67 || 234 || 1631 || 22 || 5 || 60 || 10 || 47 || 10 || 10 || 3 || 48 || 35 || 49 || 24 || 2 || 2 || 0 || 38 || 42 || 11 || 2049 || HU LV || 7 || 15 || 87 || 11 || 18 || 28 || 6 || 24 || 3 || 18 || 17 || 4 || 16 || 11 || 45 || 310 || 7 || 2 || 11 || 18 || 10 || 18 || 23 || 2 || 22 || 9 || 6 || 5 || 0 || 4 || 0 || 11 || 4 || 4 || 466 || LV LT || 19 || 16 || 48 || 14 || 17 || 53 || 4 || 16 || 3 || 19 || 14 || 11 || 13 || 21 || 42 || 310 || 7 || 2 || 8 || 11 || 10 || 23 || 3 || 2 || 23 || 7 || 5 || 5 || 1 || 2 || 0 || 13 || 4 || 3 || 439 || LT MT || 6 || 4 || 7 || 6 || 7 || 9 || 2 || 13 || 1 || 6 || 3 || 1 || 2 || 2 || 11 || 80 || 2 || 4 || 3 || 3 || 3 || 2 || 2 || 0 || 4 || 3 || 1 || 4 || 2 || 1 || 0 || 1 || 2 || 4 || 121 || MT PL || 88 || 69 || 332 || 64 || 121 || 262 || 27 || 199 || 4 || 158 || 58 || 58 || 70 || 79 || 307 || 1896 || 14 || 12 || 36 || 16 || 48 || 22 || 23 || 4 || 83 || 30 || 25 || 22 || 3 || 3 || 0 || 56 || 45 || 10 || 2348 || PL RO || 41 || 25 || 101 || 67 || 51 || 108 || 13 || 61 || 1 || 63 || 54 || 24 || 22 || 20 || 98 || 749 || 41 || 5 || 27 || 6 || 35 || 9 || 7 || 3 || 30 || 18 || 29 || 23 || 4 || 1 || 0 || 15 || 13 || 5 || 1020 || RO SK || 57 || 18 || 170 || 39 || 57 || 72 || 15 || 71 || 1 || 76 || 72 || 18 || 44 || 31 || 182 || 923 || 17 || 2 || 53 || 6 || 49 || 6 || 5 || 1 || 25 || 29 || 29 || 28 || 2 || 2 || 0 || 18 || 31 || 3 || 1229 || SK SI || 48 || 30 || 136 || 31 || 74 || 85 || 21 || 125 || 2 || 68 || 44 || 21 || 25 || 46 || 177 || 933 || 11 || 5 || 23 || 9 || 24 || 5 || 5 || 4 || 22 || 23 || 28 || 26 || 2 || 3 || 0 || 23 || 25 || 7 || 1178 || SI TR || 8 || 3 || 20 || 17 || 11 || 17 || 3 || 12 || 0 || 8 || 4 || 4 || 2 || 3 || 9 || 121 || 4 || 3 || 2 || 1 || 2 || 0 || 1 || 2 || 3 || 4 || 2 || 2 || 0 || 0 || 0 || 1 || 3 || 8 || 159 || TR IS || 13 || 18 || 45 || 13 || 35 || 32 || 10 || 21 || 1 || 26 || 12 || 13 || 23 || 38 || 64 || 364 || 1 || 1 || 2 || 5 || 2 || 4 || 2 || 1 || 3 || 1 || 2 || 3 || 0 || 18 || 0 || 46 || 5 || 5 || 465 || IS LI || 1 || 0 || 9 || 1 || 2 || 4 || 1 || 2 || 0 || 0 || 3 || 1 || 0 || 0 || 3 || 27 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 2 || 0 || 29 || LI NO || 150 || 232 || 535 || 184 || 262 || 589 || 74 || 421 || 10 || 351 || 91 || 149 || 238 || 287 || 962 || 4535 || 16 || 1 || 38 || 13 || 38 || 11 || 13 || 1 || 56 || 15 || 18 || 23 || 1 || 46 || 0 || 241 || 93 || 28 || 5187 || NO CH || 191 || 142 || 790 || 137 || 290 || 668 || 41 || 444 || 6 || 272 || 121 || 99 || 114 || 170 || 568 || 4053 || 14 || 2 || 42 || 4 || 42 || 4 || 4 || 2 || 45 || 13 || 31 || 25 || 3 || 5 || 2 || 93 || 131 || 36 || 4551 || CH IL || 59 || 33 || 238 || 109 || 95 || 199 || 20 || 191 || 1 || 120 || 22 || 31 || 40 || 61 || 199 || 1418 || 3 || 25 || 16 || 4 || 11 || 4 || 3 || 4 || 10 || 5 || 3 || 7 || 8 || 5 || 0 || 28 || 36 || 72 || 1662 || IL Totalt || 8844 || 5955 || 26820 || 7780 || 14207 || 24133 || 2794 || 19664 || 295 || 13105 || 4970 || 4631 || 5568 || 8127 || 28825 || 105063 || 769 || 372 || 2160 || 428 || 2049 || 466 || 439 || 121 || 2348 || 1020 || 1229 || 1178 || 159 || 465 || 29 || 5187 || 4551 || 1662 || 107663 || || || BE || DK || DE || EL || ES || FR || IE || IT || LU || NL || AT || PT || FI || SV || UK || Tot. || BG || CY || CZ || EE || HU || LV || LT || MT || PL || RO || SK || SI || TR || IS || LI || NO || CH || IL || Totalt || || || || Europeiska unionen || Kandidatländer och associerade länder || || Tabell7 : finansiering av femte ramprogrammet || Belopp 1999-2002 (milj. euro) || Finansiering 2001 (milj. euro) Livskvalitet och förvaltning av de levande resurserna || 2 413 || 635 Användarvänligt informationssamhälle || 3 600 || 936 Konkurrenskraftig hållbar tillväxt || 2 705 || 702,6 Energi, miljö och hållbar utveckling || 2 125 || 570,2 Miljö och hållbar utveckling || 1 083 || 291,6 Energi || 1 042 || 278,6 Befästa gemenskapsforskningens internationella roll || 475 || 135,9 Främja innovation och gynna små och medelstora företags deltagande || 363 || 110 Utveckla den mänskliga forskningspotentialen och den samhällsekonomiska baskunskapen || 1 280 || 325,3 Direkta åtgärder (GFC) || 739 || 181 Totalt femte ramprogrammet EG || 13 700 || 3 596 Kärnforskning || 979 || 255,3 Kontrollerad termonukleär fusion || 788 || 199,0 Kärnklyvning || 191 || 56,3 Direkta åtgärder (GFC) || 281 || 68,7 Totalt femte ramprogrammet Euratom || 1 260 || 324 TOTALT FEMTE RAMPROGRAMMET EG+EURATOM || 14 960 || 3 920 Tabell 8a: åtaganden för gemenskapens forskning under perioden
1984-2002 (löpande priser) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 12.09.2002<}99{>»Läget den 12 SEPTEMBER 20020} || ÅR || 84 || 85 || 86 || 87 || 88 || 89 || 90 || 91 || 92 || 93 || 94 || 95 || 96 || 97 || 98 || 99 || 00 || 01[58] || 02[59] || TOTALT || Ramprogram 1984-87 || 593,0 || 735,0 || 874,0 || 701,8 || 260,8 || 101,1 || 4,9 || || || || || || || || || || || || || 3270,6 || Ramprogram 1987-91 || || || || 188,1 || 810,6 || 1241,3 || 1596,9 || 1270,7 || 230,9 || 14,8 || 3,9 || 0,2 || || || || || || || || 5357,4 || Ramprogram 1990-94 || || || || || || || || 296,0 || 2160,5 || 2079,5 || 2014,7 || 1,0 || || || || || || || || 6551,7 || Ramprogram 1994-98[60] || || || || || || || || || || || || 2982,5 || 3153,5 || 3485,6 || 3499,3 || || || || || 13120,9 || Ramprogram 1998-02 || || || || || || || || || || || || || || || || 3337,5 || 3607,4 || 3870,8 || 4055,0 || 14870,7 || FoTU-PROGRAM || 593,0 || 735,0 || 874,0 || 889,9 || 1071,4 || 1342,4 || 1601,8 || 1566,7 || 2391,4 || 2094,3 || 2018,6 || 2983,7 || 3153,5 || 3485,6 || 3499,3 || 3337,5 || 3607,4 || 3870,8 || 4055,0 || 43171,3 || APAS || || || || 49,4 || 56,6 || 69,8 || 113,1 || 168,8 || 308,4 || 440,2 || 571,8 || 2,1 || || || || || || || || 1780,2 || FoTU+APAS || 593,0 || 735,0 || 874,0 || 939,3 || 1128,0 || 1412,2 || 1714,9 || 1735,5 || 2699,8 || 2534,5 || 2590,4 || 2985,8 || 3153,5 || 3485,6 || 3499,3 || 3337,5 || 3607,4 || 3870,8 || 4055,0 || 44951,5 || SPRINT || || || || || || || 16,0 || 16,0 || 17,0 || || || || || || || || || || || 49,0 || CECA || || || || || || || 17,5 || 17,5 || 17,5 || 17,5 || 17,5 || || || || || || || || || 87,5 || 80% av THERMIE || || || || || || || 36,0 || 118,4 || 128,9 || 139,2 || 145,6 || || || || || || || || || 568,1 || Forskning totalt[61] || 593,0 || 735,0 || 874,0 || 939,3 || 1128,0 || 1412,2 || 1784,4 || 1887,4 || 2863,2 || 2691,2 || 2753,5 || 2985,8 || 3153,5 || 3485,6 || 3499,3 || 3337,5 || 3607,4 || 3870,8 || 4055,0 || 45656,1 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 4 269 dvs. 2,42 % av budgeten. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 7 151 dvs. 3,18 % av budgeten. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 11 980 dvs. 4,05 % av budgeten.. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 15 878 dvs. 4,02 % av budgeten. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 18 370 dvs. 4,16 % av budgeten. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EG:s BUDGET (löp. priser) || 28905 || 29925 || 35842 || 38392 || 43080 || 42569 || 45057 || 56111 || 61232 || 67760 || 65929 || 75355 || 82125 || 85028 || 86523 || 91645 || 74907 || 92116 || 96846 || || FoTU-programmet i % av budgeten || 2,1 || 2,5 || 2,4 || 2,3 || 2,5 || 3,2 || 3,6 || 2,8 || 3,9 || 3,1 || 3,1 || 4,0 || 3,8 || 4,1 || 4,0 || 3,6 || 4,8 || 4,2 || 4,2 || || Forskning totalt i % av budgeten || 2,1 || 2,5 || 2,4 || 2,4 || 2,6 || 3,3 || 4,0 || 3,4 || 4,7 || 4,0 || 4,2 || 4,0 || 3,8 || 4,1 || 4,0 || 3,6 || 4,8 || 4,2 || 4,2 || || Tabell 8B:
utveckling av åtaganden för gemenskapens forskning 1984-2002 (fasta priser
2000) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Läget den 12 sept. 2002 ÅR || 84 || 85 || 86 || 87 || 88 || 89 || 90 || 91 || 92 || 93 || 94 || 95 || 96 || 97 || 98 || 99 || 00 || 01 [62] || 02[63] || TOTALT Ramprogram 1984-87 || 986,7 || 1153,8 || 1326,3 || 1030,5 || 369,9 || 136,4 || 6,3 || || || || || || || || || || || || || 5009,9 Ramprogram 1987-91 || || || || 276,2 || 1149,8 || 1675,2 || 2063,2 || 1561,1 || 274,2 || 17,3 || 4,5 || 0,2 || || || || || || || || 7021,7 Ramprogram 1990-94 || || || || || || || || 363,6 || 2565,9 || 2435,0 || 2315,7 || 1,1 || || || || || || || || 7681,3 Ramprogram 1994-98[64] || || || || || || || || || || || || 3385,4 || 3465,4 || 3727,9 || 3679,6 || || || || || 14258,3 Ramprogram 1998-02 || || || || || || || || || || || || || || || || 3426,6 || 3607,4 || 3802,4 || 3906,6 || 14743,0 FoTU-PROGRAM || 986,7 || 1153,8 || 1326,3 || 1306,7 || 1519,7 || 1811,6 || 2069,5 || 1924,7 || 2840,1 || 2452,3 || 2320,2 || 3386,7 || 3465,4 || 3727,9 || 3679,6 || 3426,6 || 3607,4 || 3802,4 || 3906,6 || 48714,2 APAS || || || || 72,5 || 80,3 || 94,2 || 146,1 || 207,4 || 366,3 || 515,5 || 657,2 || 2,4 || || || || || || || || 2141,9 FoTU+APAS || 986,7 || 1153,8 || 1326,3 || 1379,2 || 1600,0 || 1905,8 || 2215,6 || 2132,1 || 3206,4 || 2967,8 || 2977,4 || 3389,1 || 3465,4 || 3727,9 || 3679,6 || 3426,6 || 3607,4 || 3802,4 || 3906,6 || 50856,1 SPRINT || || || || || || || 20,7 || 19,7 || 20,2 || || || || || || || || || || || 60,6 CECA || || || || || || || 22,6 || 21,5 || 20,8 || 20,5 || 20,1 || || || || || || || || || 105,5 80% av THERMIE || || || || || || || 46,5 || 145,5 || 153,1 || 163,0 || 167,4 || || || || || || || || || 675,5 Forskning totalt[65] || 986,7 || 1153,8 || 1326,3 || 1379,2 || 1600,0 || 1905,8 || 2305,4 || 2318,8 || 3400,5 || 3151,3 || 3164,9 || 3389,1 || 3465,4 || 3727,9 || 3679,6 || 3426,6 || 3607,4 || 3802,4 || 3906,6 || 51697,7 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 6 446 dvs. 2,41 % av budgeten. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 9 509 dvs. 3,15 % av budgeten. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 14 341 dvs. 4,04 % av budgeten. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 17 427 dvs. 4,02 % av budgeten. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 18423 dvs. 4,15 % av budgeten. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BUDGET EG (pris 2000) || 48095 || 46978 || 54388 || 56376 || 61106 || 57448 || 58213 || 68932 || 72722 || 79344 || 75780 || 85533 || 90247 || 90939 || 90981 || 94091 || 74907 || 90487 || 93301 || || FoTU-programmet i % av budgeten || 2,1 || 2,5 || 2,4 || 2,3 || 2,5 || 3,2 || 3,6 || 2,8 || 3,9 || 3,1 || 3,1 || 4,0 || 3,8 || 4,1 || 4,0 || 3,6 || 4,8 || 4,2 || 4,2 || || Forskning totalt i % av budgeten || 2,1 || 2,5 || 2,4 || 2,4 || 2,6 || 3,3 || 4,0 || 3,4 || 4,7 || 4,0 || 4,2 || 4,0 || 3,8 || 4,1 || 4,0 || 3,6 || 4,8 || 4,2 || 4,2 || || Deflationsfaktorer[66] || 0,601 || 0,637 || 0,659 || 0,681 || 0,705 || 0,741 || 0,774 || 0,814 || 0,842 || 0,854 || 0,87 || 0,881 || 0,91 || 0,935 || 0,951 || 0,974 || 1,000 || 1,018 || 1,038 || || Årlig inflation i % || || 6,0 || 3,5 || 3,3 || 3,6 || 5,1 || 4,5 || 5,2 || 3,5 || 1,4 || 1,9 || 1,3 || 3,3 || 2,7 || 1,7 || 2,4 || 2,7 || 1,8 || 2,0 || || Tabell 9 : Landskoder Europeiska unionen BE || Belgien DK || Danmark DE || Tyskland EL || Grekland ES || Spanien FR || Frankrike IE || Irland IT || Italien LU || Luxemburg NL || Nederländerna AT || Österrike PT || Portugal FI || Finland SV || Sverige UK || Förenade kungariket Kandidatländer och associerade länder BG || Bulgarien CY || Cypern CZ || Tjeckiska republiken EE || Estland HU || Ungern LV || Lettland LT || Litauen MT || Malta PL || Polen RO || Rumänien SK || Slovakien SI || Slovenien TR || Turkiet IS || Island LI || Liechtenstein NO || Norge CH || Schweiz IL || Israel BILAGA II KOM(2000) 6 av 18 januari 2000: Kommissionens meddelande till rådet,
Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén "Mot
ett europeiskt område för forskningsverksamhet". KOM(2000) 612 av 4 oktober 2000: Kommissionens meddelande till rådet,
Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén "Genomförandet
av 'ett europeiskt område för forskningsverksamhet': riktlinjer för unionens
åtgärder inom forskning (2002-2006). KOM(2001) 94 av 21 februari 2001: Förslag till Europaparlamentets och rådets
beslut om Europeiska gemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet
inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att
främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet. Förslag till rådets beslut om Europeiska
atomenergigemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom
området forskning och utbildning med syfte att främja inrättandet av det
europeiska området för forskningsverksamhet. SEK(2001)356 av 27 februari 2001: Kommissionens arbetsdokument "Ett
europeiskt område för forskningsverksamhet: infrastruktur". SEK(2001)434 av den 12 mars 2001: Kommissionens arbetsdokument ”Hur
kompetensen vad gäller forskning och teknisk utveckling i Europa skall
kartläggas”, SEK(2001)771 av 15 maj 2001: Kommissionens arbetsdokument ”Kvinnor och
vetenskap: jämställdhetsaspekten som hävstång för att utveckla forskning och
vetenskap”. KOM(2001) 282 av 30 maj 2001: Kommissionens meddelande till rådet och
Europaparlamentet ”Ramprogrammet och det europeiska området för
forskningsverksamhet: Genomförandet av artikel 169 och sammanslutning i nätverk
för nationella program”. KOM(2001) 279 av 30 maj 2001: Förslag till rådets beslut om antagande av ett
särskilt program 2002-2006 för verksamhet inom området forskning, teknisk
utveckling och demonstration med syfte att integrera och stärka det europeiska
området för forskningsverksamhet. Förslag till rådets beslut om antagande av ett
särskilt forsknings- och utbildningsprogram 2002-2006 som skall genomföras av
Gemensamma forskningscentret genom direkta åtgärder för Europeiska
atomenergigemenskapen KOM(2001) 331 av 20 jun 2001: Meddelande från kommissionen till rådet och
Europaparlamentet ”En strategi för rörlighet i det europeiska området för
forskningsverksamhet”. SEK(2001)1002 av den 20 juni 2001: Kommissionens arbetsdokument ”Halvtidsrapport
om riktmärkning av den nationella forskningspolitiken”. KOM(2001) 346 av den 25 juni 2001: Meddelande från kommissionen ”Den
internationella dimensionen av det europeiska området för forskningsverksamhet”. KOM(2001) 500 av 10 september 2001: Förslag till Europaparlamentets och rådets
beslut om regler för företags, forskningscentras och universitets deltagande
samt om regler för spridning av forskningsresultat för genomförandet av
Europeiska gemenskapens ramprogram 2002-2006. SEK(2001)1414 av 14 september 2001: Kommissionens arbetsprogram ”Resultattavla
för innovation 2001”. KOM(2001) 549 av den 3 oktober 2001. Meddelande från kommissionen ”Det
europeiska området för forskningsverksamhet och den regionala dimensionen”. KOM(2001) 594 av 17 oktober 2001: Ändrat förslag till rådets beslut om det
särskilda programmet 2002–2006 för verksamhet inom området forskning, teknisk
utveckling och demonstration med syfte att integrera och stärka det europeiska
området för forskningsverksamhet. SEK(2000)1973 av 14 november 2000: Kommissionens arbetsdokument ”Vetenskap,
samhälle och medborgare i Europa”. KOM(2001) 709 av 22 november 2001: Ändrat förslag till Europaparlamentets och
rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjätte fleråriga ramprogram för
verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med
syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet
(2002-2006). Ändrat förslag till rådets beslut om
Europeiska atomenergigemenskapens fleråriga ramprogram för verksamhet inom
området forskning och utbildning med syfte att främja inrättandet av det
europeiska området för forskningsverksamhet (2002-2006). KOM(2002) 43 av 30 januari 2002: Ändrat förslag till rådets beslut om antagande
av ett särskilt program för verksamhet inom området forskning, teknisk
utveckling och demonstration med syfte att integrera och stärka det europeiska
området för forskningsverksamhet (2002-2006). Ändrat förslag till rådets beslut om antagande
av ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram som skall genomföras av
Gemensamma forskningscentret genom direkta åtgärder för Europeiska
atomenergigemenskapen (2002-2006). SEK(2002)129 av 30 januari 2002: Kommissionens arbetsdokument ”Benchmarking
av nationell FoTU-politik: första resultaten”. [1] KOM(2000) 6. [2] SEK(2001) 465. [3] SEK(2000) 1842. [4] Key Figures 2001: ISBN 92-894-1183-X och http://www.cordis.lu/rtd2002.indicators.scoreboard.htm. [5] SEK(2001) 1002. [6] SEK(2002) 129. [7] Webbadress: http://www.cordis.lu/rtd2002/era-developments/benchmarking.htm#results [8] SEK(2001) 434. [9] 2001/S165. [10] KOM(2001) 282. [11] “High
Level Expert Group on Improving Mobility of Researchers” 1http://europa.eu.int/comm/research/fp5/pdf/finalreportmobilityhleg.pdf
- http://europa.eu.int/comm/research/fp5/. [12] KOM(2001)
331. [13] En resultattavla på pilotstadiet kompletterade KOM(2000)
567 som bilaga i september 2000. [14] Vissa av dessa indikatorer är identiska med Europeiska
kommissionens ”strukturella” eller huvudsakliga indikatorer, medan mer
restriktiva definitioner för de strukturella indikatorerna gäller för andra
indikatorer för resultattavlan i syfte att fokusera på innovation. [15] SEK(2001) 1414. [16] URL: http://trendchart.cordis.lu/. [17] Förenade kungariket, Frankrike och Irland t.ex. är
internationellt ledande när det gäller akademiker inom vetenskap och
ingenjörskonst; Finland, Nederländerna och Sverige när det gäller offentliga
FoTU-utgifter; Sverige när det gäller FoTU-utgifter inom näringslivet;
Nederländerna, Sverige och Danmark när det gäller tillgången till Internet på
hushållsnivå. [18] URL: http://europa.eu.int/comm/research/press/2001/memorandum-eib-en.pdf [19] KOM(2000) 412. [20] SEK(2001) 356. [21] URL: http://www.cordis.lu/science-society [22] 9980/01 RECH 76, juni 2001. [23] KOM(2001) 346. [24] Partnerländerna i Medelhavsområdet, Balkan, Ryssland och
de nya oberoende staterna, utvecklingsländerna, industriländerna och länderna
med tillväxtekonomi. [25] Som exempel kan nämnas vetenskapliga och tekniska
samarbetsprojekt med israeliska, palestinska och jordanska forskningsinstitut
för en integrerad förvaltning av vatten och folkhälsa. [26] KOM(2001) 549. [27] Inom ramen för gemenskapsbestämmelserna om statligt stöd. [28] URL: http://www.innovating-regions.org [29] URL: http://www.erup.net [30] KOM(2001) 94. [31] KOM(2001) 709. [32] SEK(2002) 105. [33] KOM(2001)
279. [34] KOM(2001) 594. [35] KOM(2002) 43. [36] KOM(2001) 500. [37] KOM(2001) 282. [38] Särskilda programstudier genomfördes på områdena
biovetenskap, tillverkning och industriteknik, material och transport,
icke-nukleär energi och internationellt samarbete (INCO). Ytterligare en studie
genomfördes på miljöområdet. [39] PREST et.al., Assessing the Economic Impacts of the
Framework Programme, maj 2002 http://www.cordis.lu/fp5/monitoring/studies.htm. [40] Över 95 % av förfrågningarna behandlas inom 24
timmar. [41] URL: http://sme.cordis.lu/home/index.cfm [42] SEK(2001) 771. [43] KOM(1999) 76. [44] URL: http://www.cordis.lu/rtd2002/science-society/women.htm [45] URL: http://europa.eu.int/comm/research/science-society/women/wssi/index_en.html [46] Institute for Prospective Technological Studies of the
Joint Research Centre (Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier). [47] Detta avtal skall främja den ekonomiska utvecklingen och
utvecklingen mot en kunskapsbaserad ekonomi genom åtgärder på bland annat
följande områden: miljö, bioteknik, nanoteknik samt informations- och
kommunikationsteknik. [48] Detta avtal täcker de olika aspekterna av hållbar
utveckling (särskilt säkerhet och livsmedelskvalitet, genomiktillämpningar inom
hälsovård och hållbar förvaltning av ekosystem) och skall stärka näringslivets
konkurrenskraft. [49] ETAN:s arbetsdokument, Options and Limits for Assessing
the Socio-Economic Impact of European RTD Programmes, 1999. [50] Rapporter finns att tillgå på: http://www.cordis.lu/fp5/monitoring [51] CREST 1206/01. [52] CREST 1207/01 och CREST 1214/01. [53] KOM(2001) 331, 20.6.2001. [54] Organisationer för främjande av energiteknik (Organisations
for the Promotion of Energy Technologies). [55] Denna kategori omfattar de deltagare som inte har kunnat
inordnas i någon av de tre föregående kategorierna. [56] Denna kategori omfattar de deltagare som inte har kunnat
inordnas i någon av de tre föregående kategorierna. [57] Denna kategori omfattar de deltagare som inte har kunnat
inordnas i någon av de tre föregående kategorierna. [58] Preliminära siffror för 2001. [59] Budget för 2002. [60] Summorna antogs efter EU:s utvidgning. [61] FoTU + THERMIE + CECA + SPRINT + APAS [62] Preliminära siffror för 2001. [63] Budget för 2002. [64] Summorna antogs efter EU:s utvidgning. [65] FoTU + THERMIE + CECA + SPRINT + APAS [66] De deflationsfaktorer som används från och med 1995 tar
hänsyn till EU:s utvidgning från 12 till 15 medlemsstater (KOM(96)65).
Siffrorna för 2002 är preliminära.