19.12.2012 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
C 393/22 |
Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 27 november 2012, om underlättande av hälsofrämjande fysisk aktivitet
2012/C 393/07
EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR,
1. SOM ERINRAR OM DEN POLITISKA BAKGRUNDEN TILL DENNA FRÅGA I ENLIGHET MED BILAGAN OCH SÄRSKILT OM
1. |
EU-arbetsplanen för idrott för 2011–2014 (1), som antogs den 20 maj 2011 och fastställde hälsofrämjande fysisk aktivitet som ett prioriterat tema för samarbete på EU-nivå inom idrott, och som inrättade en expertgrupp för idrott, hälsa och deltagande med mandat att undersöka metoder för att underlätta hälsofrämjande fysisk aktivitet och deltagande i idrott på gräsrotsnivå, |
2. |
kommissionens Vitbok om idrott av den 7 juli 2007 (2), som uppmärksammade vikten av fysisk aktivitet och fastställde en plan för kommissionen för utarbetande av riktlinjer för fysisk aktivitet före utgången av 2008, och kommissionens meddelande om utvecklingen av idrottens politiska dimension av den 18 januari 2011 (3), där det konstaterades att idrott utgör en grundläggande del i varje offentlig politik som syftar till att öka den fysiska aktiviteten och där fortsatta framsteg mot fastställande av nationella riktlinjer, inklusive en översyns- och samordningsprocess, efterlystes, |
2. SOM NOTERAR
1. |
EU:s riktlinjer om fysisk aktivitet, som välkomnades i ordförandeskapets slutsatser från det informella mötet i november 2008 mellan EU:s ministrar med ansvar för idrottsfrågor, där genomförande av sektorsöverskridande politik för att främja fysisk aktivitet uppmuntras för hela befolkningen, oavsett social klass, ålder, kön, ras, etnicitet och fysisk förmåga (4), |
3. SOM BEAKTAR ATT
1. |
WHO nyligen konstaterat att otillräcklig fysisk aktivitet är den fjärde viktigaste riskfaktorn för förtida död och sjukdom (5), |
2. |
fysisk aktivitet är ett av de effektivaste sätten att förebygga icke smittsamma sjukdomar och bekämpa fetma (6), att det även finns allt starkare bevis för att det föreligger ett positivt samband mellan motion och psykisk hälsa och inlärningsprocesser (7); brist på fysisk aktivitet har skadliga effekter, inte bara på människors individuella hälsa, utan även på hälso- och sjukvårdssystemen och ekonomin i stort på grund av de stora direkta och indirekta kostnader som fysisk inaktivitet ger upphov till (8); fysisk aktivitet ger genom sina nyttoeffekter för förebyggande, behandling och rehabilitering nyttoeffekter i alla åldrar och har särskild relevans mot bakgrund av att Europas befolkning blir allt äldre och för att upprätthålla en hög livskvalitet i alla åldrar, |
3. |
främjandet av fysisk aktivitet – genom den ökade medvetenheten om vikten av att underlätta hälsofrämjande fysisk aktivitet livet igenom – har intensifierats på olika nivåer och genom olika strategier, åtgärder och program, att stora ansträngningar har gjorts i vissa EU-medlemsstater för att uppmuntra medborgarna och ge dem möjlighet att bli mer fysiskt aktiva, att informationsverksamhet för att främja fysisk aktivitet, med deltagande av idrottssektorn, kan vara ett bra sätt att nå ut till medborgarna, |
4. |
den totala andelen EU-medborgare som når upp till den rekommenderade nivån för fysisk aktivitet inte har ökat på senare år, att nivån för fysisk aktivitet minskar i vissa länder (9), att den nuvarande höga graden av fysisk inaktivitet är mycket oroande för EU och EU:s medlemsstater, ur både hälsomässigt, socialt och ekonomiskt perspektiv, |
5. |
ett effektivt främjande av fysisk aktivitet som leder till ökad fysisk aktivitet måste omfatta de olika sektorer som anges i punkt 6 nedan, inklusive idrottssektorn, eftersom idrottsaktiviteter och idrott för alla är viktiga källor till fysisk aktivitet, |
6. |
EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet utgör en god grund för att stimulera sektorsöverskridande åtgärder som syftar till att främja fysisk aktivitet, särskilt på områdena idrott, hälsa, utbildning, miljö, stadsplanering och transport, genom att de ger medlemsstaterna vägledning för utarbetande av egna nationella strategier för hälsofrämjande fysisk aktivitet, |
7. |
vissa medlemsstater redan genomför riktlinjerna eller vissa principer som ligger till grund för dessa riktlinjer inom ramen för sin egen nationella politik och egna strategier, men att det sammantaget råder stora skillnader mellan medlemsstaternas strategier, och att genomförandet av politiken för hälsofrämjande fysisk aktivitet enligt riktlinjerna skulle kunna förbättras ytterligare, |
8. |
en uppsättning rekommenderade åtgärder avseende bestämda aspekter av ett effektivare underlättande av hälsofrämjande fysisk aktivitet har fastställts av expertgruppen för idrott, hälsa och deltagande i enlighet med dess mandat, och att dessa åtgärder omfattar (10)
|
4. UPPMANAR EU:s MEDLEMSSTATER ATT
1. |
fortsätta arbetet med att utveckla och tillämpa strategier och sektorsöverskridande politik för att främja fysisk aktivitet med hänsyn tagen till EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet eller de principer som de bygger på, |
2. |
uppmuntra och stödja initiativ på lämplig nivå i syfte att främja fysisk aktivitet inom idrottssektorn, exempelvis särskilda riktlinjer för att förbättra utbudet av fysisk aktivitet i lokala idrottsföreningar, särskilda program som införs av idrottsorganisationer inom en viss idrott och ”idrott för alla” eller särskilda åtgärder på gym som kan tillämpas av idrottsrörelsen och träningsbranschen och som kan underlätta samarbetet med andra sektorer, särskilt på områdena utbildning och hälsa, |
3. |
uppmuntra till att fysisk aktivitet inkluderas vid stöd för ett aktivt åldrande i den nationella politiken och i finansieringssystem för idrott, och följaktligen överväga projekt som underlättar hälsofrämjande fysisk aktivitet bland äldre samtidigt som man beaktar olika nivåer av funktionsförmåga, |
4. |
på lämpligt sätt och i enlighet med det nationella hälso- och sjukvårdssystemet främja ett närmare samarbete mellan idrotten, hälso- och sjukvården och andra sektorer med beaktande av den bästa praxis som utvecklats i vissa medlemsstater, |
5. |
överväga användning av informationsverksamhet på såväl nationell som lokal nivå för att öka människors intresse för att ställa om till en mer aktiv livsstil, |
5. UPPMANAR ORDFÖRANDESKAPET FÖR EUROPEISKA UNIONENS RÅD, MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN
1. |
intensifiera samarbetet mellan de politikområden som i linje med EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet har ansvar för att främja fysisk aktivitet, särskilt inom sektorerna för idrott, hälsa, utbildning, miljö, stadsplanering och transport, |
2. |
och med avseende på Europaåret 2012 för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna se till att de principer för fysisk aktivitet som främjar ett aktivt åldrande och som utarbetats av expertgruppen för idrott, hälsa och deltagande beaktas, där så är lämpligt, i den politiska uppföljningen av Europaåret och i nationella strategier för ”idrott för alla”, |
3. |
förbättra evidensbasen för politik som är utformad för att underlätta hälsofrämjande fysisk aktivitet och deltagande i idrott i EU och EU:s medlemsstater genom att ta med fysisk aktivitet i programmet för europeisk statistik 2013–2017, |
6. UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT
1. |
mot bakgrund av det tidigare arbetet på detta område, särskilt EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet, lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om hälsofrämjande fysisk aktivitet och överväga att inkludera en viss övervakning för att utvärdera resultaten med hjälp av en begränsad serie indikatorer som i största möjliga utsträckning bygger på tillgängliga källor till information som expertgruppen för idrott, hälsa och deltagande har fastställt, |
2. |
regelbundet offentliggöra undersökningar om idrott och fysisk aktivitet och beakta forskning med koppling till hälsofrämjande fysisk aktivitet i ett framtida europeiskt forskningsprogram, |
3. |
främja och stödja utbyte av bästa praxis i EU i fråga om hälsofrämjande fysisk aktivitet och deltagande i idrott, bland annat genom stöd till projekt och till spridande av resultaten från dessa inom ramen för berörda EU-finansieringssystem och EU-finansieringsprogram, där utbyte av bästa praxis kan röra
|
4. |
överväga att, som ett sätt att främja fysisk aktivitet och deltagande i idrott på alla nivåer genom beaktande av likartade nationella initiativ och i samarbete med berörda idrottsorganisationer, inrätta en årlig europeisk ”Idrottens vecka” (med beaktande av dess finansiella och organisatoriska aspekter) som bör bygga vidare på befintliga informationskampanjer, genom att beakta tillvaratagna erfarenheter från dem och ge dem mervärde, och som bör dra nytta av erfarenheterna från relaterade projekt som finansierats genom den förberedande åtgärden för 2009 på området för idrott och resultat från projekt som finansierats genom den därtill hörande inbjudan att lämna projektförslag inom ramen för den förberedande åtgärden för 2012, som täcker informationsåtgärder inom idrotten. |
(1) EUT C 162, 1.6.2011, s. 1.
(2) Dok. 11811/07 – KOM(2007) 391 slutlig.
(3) Dok. 5597/11 – KOM(2011) 12 slutlig.
(4) EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_sv.pdf. Det franska ordförandeskapets slutsatser om idrott och hälsa: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b21/ue08pfue_conclusions_presidence_definitives_en.pdf
(5) Global Recommendations on Physical Activity for Health, WHO, 2010.
(6) http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/global_health_risks/en/index.html
(7) http://www.health.gov/paguidelines/Report/pdf/CommitteeReport.pdf
(8) WHO Europe (2007): A European framework to promote physical activity for health.
(9) Europeiska kommissionen: Special Eurobarometer 183-6 (december 2003), 246 (november 2006), 213 (november 2004) och 334 (mars 2010).
(10) http://ec.europa.eu/sport/news/20120803-eu-xg-shp-fin-rpt_en.htm
BILAGA
— |
Rådets slutsatser av den 1 och 2 december 2011 om utjämning av skillnaderna i hälsa i EU genom samordnade åtgärder för att främja en hälsosam livsstil (1). |
— |
Europeiska kommissionens vitbok En EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma (2). |
— |
Europaparlamentets och rådets beslut 940/2011/EU av den 14 september 2011 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2012) (3), inklusive den roll som fysisk aktivitet har i detta sammanhang. |
(1) Dok. 16708/11.
(2) Dok. 9838/07 – KOM(2007) 279 slutlig.