21.7.2020 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 234/29 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1074
av den 17 juli 2020
om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
(Endast den danska texten är giltig)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och
av följande skäl:
(1) |
Genom beslut 2002/915/EG (2) beviljade kommissionen ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med direktiv 91/676/EEG för att tillåta spridning av stallgödsel innehållande upp till 230 kg kväve per hektar och år på vissa nötkreatursanläggningar. Undantaget förlängdes genom kommissionens beslut 2005/294/EG (3) och 2008/664/EG (4) och genom kommissionen genomförandebeslut 2012/659/EU (5), (EU) 2017/847 (6) och (EU) 2018/1928 (7). |
(2) |
Det undantag som beviljades genom genomförandebeslut (EU) 2018/1928 för perioden 2017/2018 berörde cirka 1 312 nötkreatursanläggningar, 396 000 djurenheter (motsvarande 39,6 miljoner kg kväve i stallgödsel) och 198 195 hektar åkerareal, vilket motsvarar 3,9 % av det totala antalet anläggningar, 18,1 % av den totala halten kväve i stallgödsel som sprids och 8,2 % av den totala nettojordbruksarealen. |
(3) |
Genom en skrivelse av den 20 mars 2020 lämnade Danmark in en begäran till kommissionen om en förlängning av undantaget i enlighet med punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG. |
(4) |
Danmark har, i enlighet med artikel 5 i direktiv 91/676/EEG, upprättat ett åtgärdsprogram på grundval av delar av tillkännagivande nr 760 av den 30 juni 2019 om miljöreglering av djurhållning och förvaring och användning av gödselmedel, lag nr 338 av den 2 april 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel och om näringsreducerande åtgärder, tillkännagivande nr 762 av den 29 juli 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2019/2020 och tillkännagivande nr 66 av den 28 januari 2020 om näringsreducerande åtgärder och odlingsrelaterade åtgärder inom jordbruket för planeringsperioden 2020/2021. Som komplement till dessa åtgärder genomför Danmark ett målinriktat program från 2019 i enlighet med lag 338 av den 2 april 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel och om näringsreducerande åtgärder, i dess ändrade lydelse. Dessutom omfattar den danska lagstiftningen en generell fosforreglering, i enlighet med lag nr 256 av den 21 mars 2017 om boskapsskötsel och användning av gödselmedel och tillkännagivande nr 865 av den 23 juni 2017 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc., hädanefter tillkännagivande nr 760 av den 30 juli 2019. |
(5) |
I den danska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG anges gränser för tillförseln av kväve. Lagstiftning som begränsar tillförseln av fosfor trädde i kraft i augusti 2017. |
(6) |
Den danska lagstiftningen omfattar ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor för den period som omfattas av detta beslut. Inom ramen för detta program bör de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om miljömålen inte kan uppnås genom de frivilliga avtalen. Arealerna med fånggrödor kompletterar det nationella kravet på obligatoriska fånggrödor enligt lag nr 338 av den 2 april 2019, i dess ändrade lydelse. Programmet är nödvändigt för att garantera att tillämpningen av det nuvarande undantaget inte leder till försämrad vattenkvalitet. |
(7) |
Den information som Danmark lämnat beträffande det undantag som beviljats genom beslut (EU) 2018/1928 visar att undantaget inte leder till försämrad vattenkvalitet jämfört med de arealer som inte omfattas av undantaget. Uppgifter om genomförandet av direktiv 91/676/EEG för perioden 2012–2015 (8) visar att när det gäller grundvatten har 83,4 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 27,5 % av dem har genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. När det gäller sött ytvatten har 99,4 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 85,8 % av dem har genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Data från övervakningen visar en generell stabil trend för nitrathalter i grundvatten och sött ytvatten jämfört med den föregående rapporteringsperioden (2008–2011). Uppgifter om eutrofieringen visar att 25 % av de övervakade sjöarna fick klassificeringen hög/god status, att 75 % av dem fick klassificeringen sämre än god status och att 2 av 119 övervakade flodmynningar eller kustvatten fick klassificeringen god status. |
(8) |
Efter en prövning av Danmarks begäran på grundval av de faktorer som anges i punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i besluten 2002/915/EG, 2005/294/EG och 2008/664/EG samt genomförandebesluten 2012/659/EU, (EU) 2017/847 och (EU) 2018/1928, anser kommissionen att den mängd stallgödsel som föreslagits av Danmark, dvs. 230 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka negativt på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om vissa strikta villkor är uppfyllda när det gäller fånggrödor, fosfortak, växtföljd, spridning av stallgödsel och andra gödselmedel, jordprovstagning och jordanalyser. |
(9) |
På gårdar som har tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år, bör gödslingsplanerna uppdateras i god tid för att säkerställa att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna, medan ett permanent växttäcke och fånggrödor bör användas för att säkerställa att höstens nitratförluster återförs från de lägre markskikten och att kväveförlusterna under vintern begränsas. |
(10) |
Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (9) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Danmark, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (10). |
(11) |
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Undantag
Det undantag som Danmark har begärt genom en skrivelse av den 20 mars 2020, i avsikt att tillåta spridning på mark av en större mängd kväve från stallgödsel än vad som anges i punkt 2 andra stycket första meningen i bilaga III till direktiv 91/676/EEG (nedan kallat undantaget), beviljas under förutsättning att de villkor som anges i artiklarna 4–12 i detta beslut uppfylls.
Artikel 2
Tillämpningsområde
Undantaget gäller för nötkreatursgårdar där minst 80 % av den areal på vilken stallgödsel sprids odlas med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod och för vilka ett tillstånd har getts i enlighet med artikel 6.
Artikel 3
Definitioner
I detta beslut gäller följande definitioner:
1. |
nötkreatursgård: ett jordbruksföretag med en årlig produktion av kväve i stallgödsel över 300 kg, varav minst två tredjedelar kommer från nötkreatur. |
2. |
grödor med vallinsådd: spannmål för ensilage, ensilagemajs, vårsäd, höstsäd eller vårkorn och ärter, som insås med vall före eller efter skörd. |
3. |
grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod: något av följande:
|
4. |
gräsmark: permanent gräsmark eller tillfällig vall. |
5. |
markprofil: jordskiktet under marknivån ned till ett djup på 0,90 m, eller till den genomsnittliga högsta grundvattennivån om den ligger mindre än 0,90 m under marknivån. |
Artikel 4
Villkor för undantaget
Undantaget beviljas på följande villkor:
1. |
Den 1 augusti 2017 trädde tillkännagivande nr 865 av den 23 juni 2017 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc. i kraft, varigenom det beroende på typ av gödselmedel fastställs direkta fosfortak på olika nivåer i hela landet. Taken omfattar spridning av fosfor från alla typer av gödselmedel: organiska gödselmedel, t.ex. stallgödsel, biogasrötrester, avgasad växtbiomassa och avloppsslam, samt oorganiska gödselmedel. Striktare tak för fosfortillförsel ska tillämpas i vissa avrinningsområden med fosforkänsliga vattenmiljöer. |
2. |
Det ska införas ett indikator- och övervakningssystem för mängden fosfor som sprids på jordbruksmark i Danmark. Om indikator- eller övervakningssystemet visar att den faktiska årliga genomsnittliga fosfortillförseln till jordbruksmark i Danmark kan överskrida eller faktiskt har överskridit de nivåer för genomsnittlig nationell fosfortillförsel som ska nås under perioden 2018–2025, ska maximinivåerna för fosfortillförsel sänkas i motsvarande mån. |
3. |
Den 5 april 2019 trädde den danska lag nr 338 av den 2 april 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel och om näringsreducerande åtgärder i kraft (krav att införa riktade fånggrödor) i kraft, genom vilken det inrättas ett kombinerat målprogram för frivilliga och obligatoriska åtgärder baserade på behovet av att minska nitrathalterna i grundvatten och kustvatten. Från 2020 ingår programmet i Danmarks genomförande av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (11). Där föreskrivs införande av fånggrödor eller alternativa åtgärder som föreskrivs i nationell lagstiftning. Inom ramen för programmet ska de obligatoriska bestämmelserna om kväveminskning träda i kraft automatiskt om tillräckliga miljömål inte kan nås genom de frivilliga avtalen om kväveminskning. |
4. |
De fånggrödor som etableras inom ramen för det programmet ska vara ett komplement till de fånggrödor som planteras för att uppfylla det nationella obligatoriska kravet på 10,7 eller 14,7 % fånggrödor på nötkreaturgårdens åkerareal eller de nationella obligatoriska kraven i motsvarande tillkännagivanden för de följande planeringsperioderna, och de får inte etableras på samma areal som används för att uppfylla kravet på fånggrödor för arealer med ekologiskt fokus. |
Artikel 5
Ansökan om tillstånd
1. Nötkreatursuppfödare kan ansöka hos de behöriga myndigheterna om årligt tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och planeringsperiod.
Tidsfristen för inlämning av ansökan ska vara samma som den nationella tidsfristen för ansökan om den gemensamma jordbrukspolitikens grundstöd och ska innehålla planen för gödselkvot och fånggrödor.
2. Inlämnandet av en ansökan som avses i punkt 1 ska anses innebära en försäkran från den sökande om att villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 är uppfyllda.
Artikel 6
Beviljande av tillstånd
Tillstånd att sprida en mängd stallgödsel från en nötkreatursgård, inklusive gödsel som sprids av djuren själva och separerad gödsel, som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och planeringsperiod, ska ges på de villkor som anges i artiklarna 7, 8 och 9.
Artikel 7
Villkor för spridning av stallgödsel och andra gödselmedel
1. Den totala kvävetillförseln får inte överstiga grödans beräknade näringsbehov med beaktande av näringstillförseln från marken. Den får inte överstiga de högsta tillåtna mängder som fastställs i tillkännagivande nr 762 den 29 juli 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2019/2020 och i motsvarande föreskrifter för de efterföljande planeringsperioderna.
2. En gödslingsplan ska upprättas för nötkreatursgårdens hela areal. Planen ska förvaras på gården. Den ska omfatta perioden från den 1 augusti till den 31 juli påföljande år. Gödslingsplanen ska omfatta följande:
a) |
En växtodlingsplan med följande uppgifter:
|
b) |
Antalet djur på nötkreatursgården. |
c) |
En beskrivning av inhysnings- och gödsellagringssystemet, inklusive tillgänglig lagringskapacitet för gödsel (volym). |
d) |
En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på nötkreatursgården. |
e) |
En beskrivning av gödselsepareringen, i tillämpliga fall, och den separerade gödselns förväntade egenskaper. |
f) |
Mängd, typ och egenskaper avseende den stallgödsel som skickas från eller tas emot på nötkreatursgården. |
g) |
Den förväntade mängden kväve och fosfor som krävs för grödan i varje skifte. |
h) |
En beräkning av tillförseln av kväve och fosfor från stallgödsel för varje skifte. |
i) |
En beräkning av tillförseln av kväve och fosfor från handelsgödsel och andra gödselmedel för varje skifte. |
j) |
Uppgift om tidpunkten för spridning av stallgödsel och handelsgödsel. |
Gödslingsplanen ska uppdateras senast sju dagar efter varje ändring av jordbruksmetoderna på nötkreatursgården. Gödselanvändningen ska meddelas de behöriga myndigheterna senast den 31 mars varje år.
3. Stallgödsel får inte spridas under perioden 31 augusti–1 mars på gräsmark som kommer att plöjas påföljande vår.
4. Spridningsnormer för kvävegödsel för grödor efter tillfällig vall ska minskas med den tidigare grödans kvävevärde enligt tillkännagivande nr 762 av den 29 juli 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2019/2020, och motsvarande tillkännagivanden för påföljande planeringsperioder avseende gödslingsnormer, tabell över gödslingsnormer för jordbruksgrödor och grönsaker, och senare ändringar.
Artikel 8
Villkor för jordprovstagning och jordanalyser
1. Prover ska tas från de översta 30 cm av jordbruksmarken och analyseras med avseende på kväve- och fosforhalt.
2. Provtagning och analyser ska genomföras minst vart fjärde år för varje areal inom nötkreatursgården som är likartad i fråga om växtföljd och markförhållanden.
3. Minst en provtagning och analys ska göras per fem hektar jordbruksmark.
4. Analysresultaten ska vara tillgängliga för inspektion på nötkreatursgården.
Artikel 9
Villkor för markförvaltning
1. Minst 80 % av den areal som är tillgänglig för spridning av stallgödsel ska odlas med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod.
2. Gräsfånggrödor får inte plöjas ned före den 1 mars året efter det att de har etablerats.
3. Gräsmark ska plöjas på våren. En gröda med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod ska sås så snart som möjligt och senast tre veckor efter det att gräsmarken har plöjts.
4. Grödor i växtföljden får inte innehålla baljväxter eller andra växter som binder atmosfäriskt kväve, med undantag av följande:
a) |
Klöver och alfalfa i vall som tillsammans utgör mindre än 50 %. |
b) |
Korn och ärter med vallinsådd. |
Artikel 10
Övervakning
1. De behöriga myndigheterna ska se till att det upprättas kartor som visar
a) |
procentandelen nötkreatursgårdar i varje kommun som omfattas av tillstånd, |
b) |
procentandelen djur i varje kommun som omfattas av tillstånd, |
c) |
procentandelen jordbruksmark i varje kommun som omfattas av tillstånd. |
Kartorna ska uppdateras varje år.
De behöriga myndigheterna ska varje år samla in och uppdatera uppgifter om växtföljder och jordbruksmetoder på nötkreatursgårdar som omfattas av tillstånd enligt detta beslut.
2. De behöriga myndigheterna ska övervaka rotzonsvatten, ytvatten och grundvatten och lämna uppgifter till kommissionen om kväve och fosfor i markprofilen och nitrathalter i ytvatten och grundvatten, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden.
Övervakningen ska göras på gårdsnivå inom ramen för det nationella programmet för övervakning av avrinningsområden i jordbruksområden. Övervakningsstationerna ska vara representativa för de viktigaste jordarterna, gödslingsmetoderna och grödorna.
Förstärkt övervakning av vattenkvaliteten ska utföras i områden med sandjordar. Dessutom ska nitrathalter i ytvatten och grundvatten övervakas på minst 3 % av alla anläggningar som omfattas av ett tillstånd.
3. De behöriga myndigheterna ska genomföra undersökningar och löpande näringsämnesanalyser inom ramen för det nationella programmet för övervakning av avrinningsområden i jordbruksområden och ska lämna uppgifter om lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder på nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd.
Information och uppgifter som samlats in från näringsanalyser som avses i artikel 7 och från övervakning som avses i punkt 2 ska användas för modellberäkningar av kväve- och fosforförluster från nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd, baserat på vetenskapliga principer.
4. De behöriga myndigheterna ska beräkna och registrera hur stora procentandelar av den mark som omfattas av undantaget som täcks av
a) |
klöver eller blålusern i vall, |
b) |
korn och ärter med vallinsådd. |
Artikel 11
Verifiering
1. De behöriga myndigheterna ska se till att ansökningar om tillstånd genomgår en administrativ kontroll. Om kontrollen visar att villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 inte uppfylls av sökanden, ska ansökan avslås och sökanden underrättas om skälen för avslaget.
2. De behöriga myndigheterna ska inrätta ett program för inspektioner av gårdar som omfattas av tillstånd.
Programmet ska baseras på riskanalys med beaktande av resultaten av tidigare års kontroller av villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 samt resultaten av kontroller av efterlevnaden av nationell lagstiftning som införlivar direktiv 91/676/EEG.
3. Inspektionerna ska utgöras av fältbesiktningar och kontroller på plats avseende uppfyllelse av villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 och ska årligen omfatta minst 7 % av de nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd. Om det konstateras att en nötkreatursgård inte uppfyller dessa villkor, ska innehavaren av tillståndet bötfällas i enlighet med nationell lag och ska inte vara berättigad till ett tillstånd för planeringsperioden under det år som följer på konstaterandet.
4. De behöriga myndigheterna ska ges de befogenheter och resurser som krävs för att kontrollera att villkoren för det undantag som beviljas enligt detta beslut uppfylls.
Artikel 12
Rapportering
De behöriga myndigheterna ska varje år, senast den 31 december, lämna in en rapport till kommissionen med följande information:
a) |
Kartor som visar procentandelen nötkreatursgårdar, procentandelen djur och procentandelen jordbruksmark som omfattas av enskilda undantag i varje kommun samt kartor över lokal markanvändning, i enlighet med artikel 10.1. |
b) |
Övervakningsresultaten för grundvatten och ytvatten vad gäller nitrat- och fosforhalter, inbegripet information om vattenkvalitetstrender, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, liksom undantagets inverkan på vattenkvaliteten, i enlighet med artikel 10.2. |
c) |
Resultaten av markövervakning vad gäller kväve- och fosforhalter i rotzonsvattnet samt vad gäller kväve- och fosforhalter i marken, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, i enlighet med artikel 10.2. |
d) |
Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, i enlighet med artikel 10.3. |
e) |
Resultaten av modellberäkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd, i enlighet med artikel 10.3. |
f) |
Tabeller som visar procentandelen jordbruksmark som omfattas av undantag och som är täckt med klöver eller blålusern i vall och med korn/ärter med vallinsådd, i enlighet med artikel 10.4. |
g) |
En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå och information om nötkreatursgårdar som inte uppfyller villkoren, på grundval av resultaten från de administrativa kontroller och fältbesiktningar som avses i artikel 11. |
h) |
Trender för djurantal och stallgödselproduktion per djurkategori i Danmark och på de nötkreatursgårdar som omfattas av undantaget. |
i) |
Tillämpningen av de villkor för undantaget som anges i artikel 4. |
De rumsliga data som ingår i rapporten ska, i tillämpliga fall, uppfylla kraven i direktiv 2007/2/EG. Vid insamlingen av de uppgifter som krävs ska Danmark, i tillämpliga fall, använda den information som erhållits inom ramen för det integrerade administrations- och kontrollsystem som inrättats i enlighet med artikel 67.1 i förordning (EU) nr 1306/2013.
Artikel 13
Tillämpningsperiod
Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 juli 2024.
Artikel 14
Adressat
Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.
Utfärdat i Bryssel den 17 juli 2020.
På kommissionens vägnar
Virginijus SINKEVIČIUS
Ledamot av kommissionen
(1) EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.
(2) Kommissionens beslut 2002/915/EG av den 18 november 2002 om en begäran om undantag i enlighet med stycke 2 b i bilaga III till rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, samt artikel 9 i detta (EGT L 319, 23.11.2002, s. 24).
(3) Kommissionens beslut 2005/294/EG av den 5 april 2005 om en begäran om undantag i enlighet med stycke 2 b i bilaga III till rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, samt artikel 9 i detta (EUT L 94, 13.4.2005, s. 34).
(4) Kommissionens beslut 2008/664/EG av den 8 augusti 2008 om ändring av beslut 2005/294/EG om en begäran om undantag i enlighet med punkt 2 b i bilaga III till och artikel 9 i rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 217, 13.8.2008, s. 16).
(5) Kommissionens genomförandebeslut 2012/659/EU av den 23 oktober 2012 om beviljande av ett undantag på begäran av Konungariket Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 295, 25.10.2012, s. 20).
(6) Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/847 av den 16 maj 2017 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 125. 18.5.2017, s. 35).
(7) Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1928 av den 6 december 2018 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 313. 10.12.2018, s. 45).
(8) SWD(2018) 246 final – Commission Staff Working Document Accompanying the document Report from the Commission to the Council and the European Parliament on the implementation of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused from agricultural sources based on Member State reports for the period 2012–2015.
(9) Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).
(10) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).
(11) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).