Rådets yttrande av den 5 mars 2002 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 2001-2005
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 064 , 13/03/2002 s. 0001 - 0002
Rådets yttrande av den 5 mars 2002 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 2001-2005 (2002/C 64/01) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 9.3 i denna, med beaktande av kommissionens rekommendation, och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén. HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE. Den 5 mars granskade rådet Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2001-2005. Enligt det makroekonomiska scenariot i det uppdaterade konvergensprogrammet ökar den reala BNP-tillväxten från 1 % 2001 till 1,5 % 2002 och 2,5 % 2003 och planar därefter ut till runt 2 % både 2004 och 2005. Inflationen beräknas förbli lägre än 2 % och arbetslösheten på en fortsatt låg nivå. Rådet noterar att dessa ekonomiska förutsättningar förefaller realistiska och överensstämmer med kommissionens höstprognos 2001. Rådet konstaterar med tillfredsställelse att Danmark har fortsatt att uppfylla konvergenskriterierna för inflation, långfristig räntenivå och växelkurs. Vad beträffar den offentliga sektorns finanser konstaterar rådet att ett överskott utan större svårighet kunde uppnås, även om det för 2001 var mindre än beräknat, vilket främst berodde på att den vikande aktiemarknaden hade en negativ effekt på inkomsterna. Rådet välkomnar det faktum att målet att nå överskott på mellan 1,5 och 2,5 % av BNP har bibehållits för hela programperioden, och att den offentliga sektorns skuld under samma period väntas minska till 35 % av BNP fram till 2005. Detta resulterar i att Danmark fortfarande med god marginal uppfyller stabilitets- och tillväxtpaktens krav på offentliga finanser som är "nära balans eller i överskott" över hela den period som omfattas av programmet. Danmark förväntas även kunna stå emot en normal lågkonjuntur utan att referensvärdet för ett eventuellt underskott på 3 % av BNP överskrids. Konsolideringsstrategin för de offentliga finanserna som bygger på en minskning av de primära utgifterna i förhållande till BNP och av skattetrycket under hela programperioden, och som beskrevs i det föregående uppdaterade konvergensprogrammet, har bibehållits. Strategin har förstärkts ytterligare genom regeringens åtagande att frysa alla skattesatser och punktskatter för att hejda det ökande skattetrycket. Rådet välkomnar denna åtgärd, och framhåller att den inte bör förhindra minskningar av marginalskatten på arbete. Rådet konstaterar att utgiftskontrollen har varierat tämligen kraftigt under de senaste åren, eftersom målet att begränsa den årliga konsumtionsökningen i reala termer till 1 % ofta har överskridits. Om stora överskott skall kunna uppnås är behovet att hålla igen på utgifterna, särskilt på lokal och regional nivå, ännu större nu, när "frysningen" av skattenivån har genomförts. Rådet manar därför till ökade ansträngningar på alla nivåer av den offentliga sektorn att hålla utgifterna under kontroll så att den reala konsumtionsökningen kan hållas inom målet på en genomsnittlig årlig tillväxt på 1 %. Rådet anmodar även den danska regeringen att stärka den institutionella ramen för att undvika ytterligare överskridanden i framtiden, vilket redan rekommenderades i rådets yttrande förra året(2). Inriktningen i programmet på mer långsiktiga hållbarhetsfrågor välkomnas. Rådet konstaterar med tillfredsställelse att målet att avsevärt minska bruttoskulden i förhållande till BNP kommer att förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna och därigenom göra den danska ekonomin väl rustad för att hantera de förväntade utgiftsökningarna till följd av den åldrande befolkningen och ändå fortsätta vara förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten. Rådet noterar att dessa resultat är beroende av att stora överskott kan förverkligas. Beräkningarna bygger även på en bibehållen hög skattenivå mellan 2005 och 2050. Rådet konstaterar att en så hög skattekvot i förhållande till BNP kan bli svår att uppnå mot bakgrund av vissa skattebasers ökade rörlighet till följd av globaliseringen. Att sysselsättningsgraden kommer att öka är ett viktigt antagande för beräkningarna i konvergensprogrammet. En stor del av denna ökning förväntas ske som resultat av reformer som redan är genomförda, men där den fulla effekten ännu inte inträtt. Det behövs emellertid ytterligare strukturreformer för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bland annat genom minskningar av skatt på arbete, vilka eventuellt kan bidra till att öka utbudet av arbetskraft. Rådet uppmuntrar därför myndigheterna att gå vidare med dessa åtgärder, naturligtvis utan att för den skull göra avkall på skyldigheten att uppfylla åtagandena i stabilitets- och tillväxtpakten. (1) EGT L 209, 2.8.1997. (2) EGT C 77, 9.3.2001.