This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0812
Proposal for a COUNCIL REGULATION on the Research and Training Programme of the European Atomic Energy Community (2014-2018) complementing the Horizon 2020 – The Framework Programme for Research and Innovation
Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation
Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation
/* KOM/2011/0812 slutlig - 2011/0400 (NLE) */
Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation /* KOM/2011/0812 slutlig - 2011/0400 (NLE) */
MOTIVERING 1.
BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Det föreslagna forsknings- och
utbildningsprogrammet (2014–2018), nedan kallat Euratomprogrammet,
gäller forskningsverksamhet på områdena kärnenergi (fusion och fission) och
strålskydd. Förslaget är en integrerad del av Horisont 2020, ramprogrammet för
forskning och innovation. Det fastställer den totala budgeten för direkta och
indirekta åtgärder, anger målen för FoU-verksamhet och specificerar vilka
instrument som ska bidra till att målen nås. Förslaget består av en enda förordning som
täcker alla viktiga aspekter av genomförandet av forskningsverksamhet på
ovanstående områden, anger de vetenskapliga och tekniska målen och fastställer
lämpliga deltagandebestämmelser för forskningsorganisationer, universitet och
industrin. Det kommer att omfatta forsknings- och utvecklingsprogrammet för
fusionsenergi, forskningsverksamhet inom fission och strålskydd samt gemensamma
forskningscentrumets direkta åtgärder på området kärnsäkerhet. Genom förslaget tryggas därför den unionsfinansierade
forsknings- och utbildningsverksamheten inom kärnvetenskap och kärnteknik under
perioden 2014–2018. Därigenom bibehålls de ändamålsenliga och effektiva program
genom vilka verksamheten i medlemsstaterna för närvarande stimuleras och
samordnas, i syfte att maximera mervärdet på unionsnivå. Genom att ta fasta på ovanstående
prioriteringar kommer Euratomprogrammet (2014–2018) att bidra till de tre
strategiska mål som anges i Horisont 2020 (ramprogrammet för forskning och
innovation): vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap och
samhällsutmaningar. . Lämpliga länkar och gränssnitt mellan
Euratomprogrammet och Horisont 2020 kommer alltså att behållas. Det föreslagna
Euratomprogrammet är tydligt kopplat till målen för Europa 2020- och
Energi 2020-strategierna. Programmet kommer att bidra till
flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen genom att stödja förkommersiell och
policyrelevant forskning och genom att underlätta tekniköverföring mellan
universitetsvärlden och industrin. Euratomprogrammet kommer att leda till
tillväxt och nya arbetstillfällen på många olika områden genom att betona
utbildning i all verksamhet, höja konkurrenskraften i dagens kärnenergiindustri
och skapa en ny sektor med högteknologisk industri för fusionsenergi. Enligt Euratomfördraget får forskningsprogram
på kärnenergiområdet inte löpa på mer än fem år[1]. Den föreslagna lagstiftningen kommer därför
att upphöra att gälla i slutet av 2018. Experimentreaktorn Iter behandlas i ett
separat beslut, eftersom finansieringen för detta projekt ligger utanför den
fleråriga budgetramen, i linje med meddelandet En budget för Europa 2020
(KOM(2011) 500 slutlig, 29.6.2011). Euratomprogrammet (2014–2018) genomförs genom
en enda förordning som innehåller alla nödvändiga bestämmelser för genomförandet
av forskningsverksamhet på kärnenergiområdet. Detta är en nyhet jämfört med
tidigare programperioder, då innehållet i denna förordning var fördelat på fyra
olika rättsakter (tre beslut om ramprogrammet, det särskilda programmet för
indirekta åtgärder respektive det särskilda programmet för gemensamma
forskningscentrumets direkta åtgärder, samt en förordning om regler för
företags, forskningscentrums och universitets deltagande och för spridning av
forskningsresultat). Förordningen uppfyller också målet om
förenkling genom att det hänvisas till samma garantifond för deltagarna som i
ramprogrammet Horisont 2020. Euratomprogrammet (2014–2018) innebär också en
betydande förenkling av finansieringsbestämmelserna liksom en reviderad
kontrollstrategi i linje med det övergripande målet om förenkling. 2.
RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER SAMT
KONSEKVENSANALYSER Vid utarbetandet av förslaget till
Euratomprogram beaktade man fullt ut synpunkterna från det stora offentliga
samråd som baserades på grönboken Från utmaningar till möjligheter: Mot ett
gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation[2].
Ytterligare samråd anordnades för att diskutera energiutmaningen i det kommande
forskningsprogrammet med regeringsföreträdare och ett stort antal intressenter
från industrin, universitetsvärlden och det civila samhället. Förutom
kärnenergi behandlades också andra frågor. Kommissionen har också beaktat
resultaten av de diskussioner som fördes i rådet, Europaparlamentet och
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslaget till ramprogram för
Euratom 2012–2013. Förslaget vilar också på en ingående
konsekvensbedömning utifrån samråd med berörda parter samt interna och externa
bedömningar. Slutsatsen i konsekvensbedömningen blev att utmaningarna inom
kärnsäkerhet och den minskade kärnenergikompetensen i Europa effektivt kan
åtgärdas genom att man drar nytta av synergieffekter mellan forskning i
medlemsstaterna och i den privata sektorn, samt mellan olika vetenskapliga
discipliner och teknikområden. Åtgärder på unionsnivå kan stärka forsknings-
och innovationsramen på kärnenergiområdet och leda till en samordning av
medlemsstaternas forskningsansträngningar. Därigenom kan man undvika
dubbelarbete och behålla en kritisk massa på nyckelområden, samtidigt som det
säkerställs att offentliga medel används på bästa möjliga sätt. Genom ett
program på unionsnivå kan man också genomföra det högriskabla och långsiktiga
FoU-programmet för fusionsenergi, vilket innebär att riskerna sprids och att man
uppnår en sådan bredd i verksamheten och sådana stordriftsfördelar som annars
inte skulle kunna realiseras. 3.
FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Den rättsliga grunden för detta ramprogram är
artikel 7 i Euratomfördraget. 4.
BUDGETKONSEKVENSER Förslagets budget anges i löpande priser. Den
finansieringsöversikt som bifogas detta förslag innehåller uppgifter om
budgetkonsekvenser samt konsekvenser för mänskliga och administrativa resurser. 2011/0400 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska atomenergigemenskapens
forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 –
ramprogrammet för forskning och innovation EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR
ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av
fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallat Euratomfördraget),
särskilt artikel 7 första stycket, med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande[3], med beaktande av Europeiska ekonomiska och
sociala kommitténs yttrande[4],
och av följande skäl: (1)
Ett av målen med Europeiska atomenergigemenskapen
(nedan kallad gemenskapen) är att bidra till en högre levnadsstandard i
medlemsstaterna genom att bland annat främja och underlätta kärnforskning i
medlemsstaterna och komplettera denna med ett forsknings- och
utbildningsprogram på gemenskapsnivå. (2)
Kärnforskning kan bidra till social och ekonomisk
välfärd och miljöhållbarhet genom att öka kärnsäkerheten och förbättra
strålskyddet. Av lika stor betydelse är kärnforskningens bidrag till en långsiktig
utfasning av fossila bränslen på ett tryggt, effektivt och säkert sätt. (3)
Genom stödet till kärnforskning kommer gemenskapens
forsknings- och utbildningsprogram (nedan kallat Euratomprogrammet) att
bidra till uppfyllandet av målen i det ramprogram för forskning och innovation
– Horisont 2020 – som inrättades genom förordning (EU) nr XX/XXXX av den
[….][5] (nedan
kallat ramprogrammet Horisont 2020) och underlätta genomförandet av
Europa 2020-strategin samt uppbyggnaden av och verksamheten inom det
europeiska forskningsområdet. (4)
Kärnenergi är visserligen av betydelse för
energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan
allvarliga kärntekniska olyckor skada människors hälsa. Kärnsäkerhet och, i
förekommande fall, andra säkerhetsaspekter bör därför ges största möjliga vikt
i Euratoms forsknings- och utbildningsprogram. (5)
Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska
anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska
ändamål, har rådet i sina slutsatser av den 2 december 2008[6] erkänt
att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet,
särskilt genom satsningar på praktisk och teoretisk utbildning kopplat till
forskning och samordnat på gemenskapsnivå. (6)
Gemenskapen har åtagit sig att delta i uppförandet av
Iter och den senare driften av anläggningen genom att underteckna ett avtal om
upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt
genomförande av Iterprojektet[7].
Gemenskapens bidrag administreras av det europeiska gemensamma företag för Iter
och utveckling av fusionsenergi (nedan kallat Fusion för energi) som
inrättades genom rådets beslut av den 27 mars 2007[8].Verksamheten
inom Fusion för energi, inklusive Iter, kommer att regleras genom en särskild
rättsakt. (7)
För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ
för kommersiell energiproduktion krävs det, för det första, att uppförandet av
Iter slutförs på ett framgångsrikt sätt och enligt tidsschemat, och att
anläggningens verksamhet inleds. För det andra måste man fastställa en ambitiös
men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska
kunna nås måste det europeiska fusionsprogrammet få en ny inriktning. Större
fokus måste läggas på de verksamheter som stöder Iter. Denna rationalisering
bör åstadkommas utan att Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet
äventyras. (8)
Gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör också i
fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och
tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen
av gemenskapspolitiken, särskilt på områdena kärnsäkerhet samt forskning och
utbildning på säkerhetsområdet. (9)
Gemensamma forskningscentrumet bör fortsätta att
generera extraresurser genom konkurrensinriktad verksamhet, inbegripet
deltagande i Euratomprogrammets indirekta åtgärder, tredjepartsrelaterat arbete
och, i mindre omfattning, utnyttjande av immateriell egendom. (10)
Det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den
vill använda sig av kärnenergi eller inte. Samtidigt är det unionens uppgift
att, i alla medlemsstaters intresse, utveckla ett ramverk för att stödja
gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det
gäller kärnklyvningsteknik, med särskild fokus på säkerhet, strålskydd och
icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende
vetenskaplig information, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta
påpekades i kommissionens meddelande Flaggskeppsinitiativ i Europa
2020-strategin – Innovationsunionen[9],
där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga
grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna
utmaning genom att fokusera sin kärnsäkerhetsforskning på unionens prioriterade
politikområden. (11)
Euratomprogrammet bör främja allmänhetens och det
civila samhällets kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom
att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskaplig kunskap mer tillgänglig,
ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar
allmänhetens och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt
underlätta dessa aktörers deltagande i Euratomprogrammets verksamhet. Syftet
med detta är att fördjupa förhållandet mellan vetenskap och samhälle och öka
allmänhetens förtroende för vetenskapen. (12)
Genomförandet av Euratomprogrammet bör ta fasta på
utvecklingen i fråga om möjligheter och behov inom vetenskap, teknik, industri,
politik och samhälle. Planeringen bör göras i nära samarbete med intressenter
från alla berörda sektorer, och det bör finnas tillräckligt mycket flexibilitet
för nya utvecklingstendenser. Man bör under Euratomprogrammets löptid
kontinuerligt anlita extern rådgivning och utnyttja relevanta strukturer i form
av t.ex. europeiska teknikplattformar. (13)
Euratomprogrammet bör bidra till att göra forskaryrket
mer attraktivt i unionen. Vederbörlig hänsyn bör tas till den europeiska
stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare[10], liksom
andra tillämpliga referensramar som tagits fram inom det europeiska
forskningsområdet. Samtidigt bör det beaktas att dessa normer är av frivillig
natur. (14)
Verksamheten inom Euratomprogrammet bör främja
jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskning och innovation, särskilt
genom att angripa de underliggande orsakerna till obalansen mellan könen,
utnyttja både kvinnliga och manliga forskares fulla potential och integrera
genusdimensionen i projektinnehållet i syfte att höja forskningens kvalitet och
stimulera innovation. Verksamheten bör också syfta till att förverkliga
principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män i artiklarna 2 och 3 i
fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt. (15)
Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd
genom Euratomprogrammet bör uppfylla grundläggande etiska principer. Yttrandena
från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag
beaktas. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till artikel 13 i
fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och leda till minskad användning
av djur i forsknings- och försökssammanhang med målet att till slut ersätta
djurförsök med andra metoder. Vid alla typer av verksamhet bör man garantera en
hög skyddsnivå för människors hälsa. (16)
Det är också troligt att effekten skulle bli större
om man kombinerade medel från Euratomprogrammet med sådana från den privata
sektorn, inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden
där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om
konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och
medelstora företag. (17)
Euratomprogrammet bör främja samarbete med
tredjeländer utifrån gemensamma intressen och ömsesidig nytta. Detta gäller
särskilt på säkerhetsområdet. (18)
För att behålla likvärdiga förutsättningar för alla
företag som verkar på den inre marknaden bör finansieringen från
Euratomprogrammet utformas i enlighet med bestämmelserna om statligt stöd, så
att man säkerställer att offentliga medel används på avsett sätt och förhindrar
marknadssnedvridningar i form av t.ex. utträngning av privat finansiering,
skapande av icke ändamålsenliga marknadsstrukturer och bibehållande av
ineffektiva företag. (19)
Europeiska rådet påpekade den 4 februari 2011
att det behövs en ny strategi för kontroller och riskhantering inom unionens
forskningsfinansiering, och att man måste hitta en ny balans mellan förtroende
och kontroll, liksom mellan risktagande och riskförebyggande. I
Europaparlamentets resolution av den 11 november 2010 on simplifying the
implementation of the Research Framework Programmes[11] krävdes en
pragmatisk förändring mot administrativ och finansiell förenkling, och där
hävdades också att unionens forskningsfinansiering bör baseras mer på
förtroende och risktolerans gentemot deltagarna. (20)
Under hela utgiftscykeln bör unionens ekonomiska
intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder som ska göra det möjligt
att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som
förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att fastställa
påföljder vid behov. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttats från
minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av
bedrägerier bör minska deltagarnas kontrollbörda. (21)
Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk
förvaltning av Euratomprogrammet, att det genomförs på ett så effektivt och
användarvänligt sätt som möjligt och att det samtidigt är rättsligt säkert och
tillgängligt för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att säkerställa
efterlevnaden av rådets förordning (EU) nr XXXX/2012 [ny budgetförordning][12] och av
kraven på förenkling och bättre lagstiftning. (22)
För att säkerställa ett så effektivt genomförande
som möjligt, liksom enkelt tillträde för alla deltagare tack vare förenklade
förfaranden, och för att åstadkomma en sammanhängande, omfattande och transparent
ram för deltagarna, bör deltagande i Euratomprogrammet och spridning av
forskningsresultat regleras genom de bestämmelser som är tillämpliga på
ramprogrammet Horisont 2020, enligt vad som föreskrivs i förordning (EU)
nr XX/XXXX [regler för deltagande], med vissa anpassningar. (23)
Det är viktigt att också fortsättningsvis
underlätta utnyttjandet av immateriell egendom som utvecklats av deltagarna och
samtidigt skydda andra deltagares och gemenskapens legitima intressen, i
enlighet med kapitel 2 i Euratomfördraget. (24)
Garantifonderna för deltagare, som förvaltas av
kommissionen och som inrättats i enlighet med rådets förordning (Euratom)
nr 1908/2006 av den 19 december 2006 om regler för företags,
forskningscentrums och universitets deltagande i Europeiska atomenergigemenskapens
sjunde ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2007–2011)[13] och
förordning (Euratom) nr XX/XX av den [...] om regler för företags,
forskningscentrums och universitets deltagande i indirekta åtgärder inom
Europeiska atomenergigemenskapens ramprogram och för spridning av
forskningsresultat (2012–2013)[14]
har visat sig vara viktiga skyddsmekanismer som minskar riskerna beträffande
utestående belopp som inte betalats tillbaka av deltagarna. Den garantifond för
deltagare som inrättades genom förordning (EU) nr XX/2012 [regler för
deltagande och spridning] bör också gälla åtgärder enligt förordning (Euratom)
nr 1908/2006, förordning (Euratom) nr XX/XX [Euratoms regler för
deltagande (2012–2013)] och den här förordningen. (25)
I enlighet med artikel 7 i Euratomfördraget
ska kommissionen säkerställa att Euratomprogrammet genomförs. Vid genomförandet
av Euratomprogrammet, med undantag av de direkta åtgärderna inom detta, bör
kommissionen biträdas av en rådgivande kommitté med företrädare för medlemsstaterna
för att garantera en lämplig samordning med nationella åtgärder på de områden
som omfattas av detta forsknings- och utbildningsprogram. (26)
Uppfyllandet av Euratomprogrammets mål på relevanta
områden förutsätter att övergripande verksamheter får stöd, både inom
Euratomprogrammet och i samband med verksamheten inom ramprogrammet Horisont
2020. (27)
En effektiv resultatorienterad förvaltning,
inklusive utvärdering och övervakning, förutsätter att man tar fram specifika
resultatindikatorer som uppfyller följande krav: de ska kunna mätas över tiden,
vara både realistiska och återspegla åtgärdens logik, samt vara relevanta för
den hierarki av mål och verksamheter som avses. Det bör inrättas ändamålsenliga
system för samordning mellan å ena sidan genomförandet och övervakningen av
Euratomprogrammet och å andra sidan övervakningen av utveckling, resultat och
funktion hos det europeiska forskningsområdet. (28)
Styrelsen för gemensamma forskningscentrumet,
vilket inrättades genom kommissionens beslut 96/282/Euratom av den
10 april 1996 om omorganisation av Gemensamma forskningscentret[15], har
rådfrågats om det vetenskapliga och tekniska innehållet i JRC:s direkta
åtgärder. (29)
Med tanke på den rättsliga säkerheten bör följande
rättsakter upphävas: rådets beslut 2006/970/Euratom av den 18 december 2006 om
sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet
inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011)[16],
förordning (Euratom) nr 1908/2006, rådets beslut 2006/976/Euratom av den
19 december 2006 om det särskilda programmet för genomförande av sjunde
ramprogrammet (2007–2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom)
verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet[17], rådets
beslut 2006/977/Euratom av den 19 december 2006 om det särskilda program som
genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentrumet för
genomförande av sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens
(Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet
(2007–2011)[18],
rådets beslut XXXX/XXXX av den [...] om Europeiska atomenergigemenskapens
ramprogram för kärnforsknings- och utbildningsverksamhet (2012–2013)[19],
förordning (Euratom) nr XXX/XXXX [Euratoms regler för deltagande (2012–2013)],
rådets beslut XXXX/XXXX/Euratom av den [...] om det särskilda programmet, som
ska utföras genom indirekta åtgärder, för genomförande av Europeiska
atomenergigemenskapens ramprogram för kärnforsknings- och utbildningsverksamhet
(2012–2013)[20]
och rådets beslut XXXX/XXXX/Euratom av den [...] om det särskilda program som
ska utföras i form av direkta åtgärder av gemensamma forskningscentrumet i
syfte att genomföra Europeiska atomenergigemenskapens ramprogram för
kärnforsknings- och utbildningsverksamhet (2012–2013)[21]. (30)
Kommissionen har samrått med Euratoms vetenskapliga
och tekniska kommitté. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. AVDELNING I INRÄTTANDE Artikel 1 Inrättande Genom denna förordning inrättas ett
forsknings- och utbildningsprogram för perioden 1 januari 2014 till och
med 31 december 2018, nedan kallat Euratomprogrammet, och
fastställs regler för deltagande i det programmet, inbegripet deltagande i
program som sorterar under finansieringsorgan vilka förvaltar medel som
beviljats enligt denna förordning, och i verksamheter som genomförs gemensamt i
enlighet med såväl denna förordning som ramprogrammet Horisont 2020, som
inrättades genom förordning (EU) nr XX/XXXX (nedan kallat Horisont 2020). Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: (a)
forsknings- och innovationsverksamhet: hela spektrumet av verksamheter inom forskning, teknisk utveckling,
demonstration och innovation, inbegripet främjande av samarbete med
tredjeländer och internationella organisationer, spridning och optimering av
resultat och stimulerande av utbildning och rörlighet för forskare inom
Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallad gemenskapen). (b)
direkta åtgärder:
forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av kommissionen via
gemensamma forskningscentrumet. (c)
indirekta åtgärder:
forsknings- och innovationsverksamhet som unionen eller gemenskapen (nedan
kallad unionen) ger finansiellt stöd till och som genomförs av
deltagare. (d)
offentlig-privat partnerskap: partnerskap där partner från den privata sektorn, gemenskapen och, i
förekommande fall, andra partner gemensamt åtar sig att stödja utvecklingen och
genomförandet av strategiskt viktiga program eller verksamheter för forskning
och innovation. (e)
partnerskap mellan offentliga aktörer: partnerskap där regionala, nationella eller internationella
offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom
offentlig förvaltning tillsammans med gemenskapen gemensamt åtar sig att stödja
utvecklingen och genomförandet av program eller verksamheter för forskning och
innovation. Artikel 3 Mål 1.
Euratomprogrammets allmänna mål är att öka
kärnsäkerheten, förbättra strålskyddet och bidra till den långsiktiga
utfasningen av fossila bränslen från energisystemet på ett tryggt, effektivt
och säkert sätt. Det allmänna målet ska uppnås genom de verksamheter som anges
i bilaga I i form av direkta och indirekta åtgärder som uppfyller de
särskilda målen i punkterna 2 och 3 i denna artikel. 2.
De indirekta åtgärderna i Euratomprogrammet ska ha
följande särskilda mål: (a)
Att främja säker drift av kärnenergisystem. (b)
Att bidra till att ta fram lösningar för hantering
av avfall för slutförvaring. (c)
Att främja utveckling och bevarande av kärnteknisk
kompetens på unionsnivå. (d)
Att förbättra strålskyddet. (e)
Att främja utvecklingen mot demonstration av
genomförbarhet när det gäller fusion som energikälla genom användning av
befintliga och framtida fusionsanläggningar. (f)
Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk
genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper. (g)
Att främja innovation och industrins
konkurrenskraft. (h)
Att säkerställa tillgänglighet och användning av
forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse. 3.
De direkta åtgärderna i Euratomprogrammet ska ha
följande särskilda mål: (i)
Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex.
bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling och olycksberedskap. (j)
Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex.
kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär
kriminalteknik. (k)
Att öka spetskompetensen i kärnvetenskapens bas för
standardisering. (l)
Att främja kunskapshantering samt teoretisk och
praktisk utbildning. (m)
Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och
utvecklingen av unionslagstiftningen på detta område. 4.
Euratomprogrammet ska genomföras på ett sätt som säkerställer
att de prioriteringar och verksamheter som får stöd är relevanta med tanke på
de föränderliga behoven samt ta hänsyn till utvecklingen inom vetenskap,
teknik, innovation, politikutformning, marknader och samhälle. 5.
Inom de särskilda mål som avses i punkterna 2
och 3 får hänsyn tas till nya och oförutsedda behov som uppstår under
Euratomprogrammets genomförandeperiod, inbegripet reaktioner på uppdykande
möjligheter, kriser och hot, reaktioner på behov som gäller utvecklingen av nya
politikområden på unionsnivå, och reaktioner på styrningen av åtgärder som
avser stöd enligt kommande program. Artikel 4 Budget 1.
Finansieringsramen för genomförandet av
Euratomprogrammet ska vara 1 788,889 miljoner EUR. Beloppet ska fördelas
enligt följande: (a)
Indirekta åtgärder för forsknings- och
utvecklingsprogrammet för fusion: 709,713 miljoner EUR. (b)
Indirekta åtgärder för fission, säkerhet och
strålskydd: 354,857 miljoner EUR. (c)
Direkta åtgärder: 724,319 miljoner EUR. Vid genomförandet av indirekta åtgärder inom
Euratomprogrammet får högst 13,5 % av utgifterna avse kommissionens
administrativa kostnader. 2.
Finansieringsramen för Euratomprogrammet får
omfatta utgifter för förberedelser, övervakning, kontroll, revision och
utvärdering som är nödvändiga för förvaltningen av programmet och för att dess
mål ska kunna uppnås, framför allt undersökningar och sammanträden med
experter, i den mån de är förknippade med de allmänna målen i denna förordning,
utgifter knutna till it-nät för informationsbearbetning och -utbyte samt alla andra
utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som kommissionen ådragit sig
för förvaltningen av Euratomprogrammet. 3.
Vid behov får anslag föras upp i budgeten efter
2018 för att täcka tekniskt och administrativt bistånd, i syfte att möjliggöra
administrationen av åtgärder som ännu inte avslutats den 31 december 2018. 4.
Om de direkta åtgärderna bidrar till initiativ som
inrättats av enheter som har ålagts uppgifter av kommissionen i enlighet med
artiklarna 6.2 och 15 ska detta bidrag inte anses utgöra en del av det
finansiella bidrag som avsatts för dessa initiativ. Artikel 5 Deltagande
av tredjeländer 1.
Deltagande i Euratomprogrammet är öppet för (a)
anslutande länder, kandidatländer och potentiella
kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och villkor för dessa
länders deltagande i unionens program som fastställts i respektive ramavtal och
i beslut av associeringsråd eller genom liknande arrangemang, (b)
utvalda tredjeländer som uppfyller samtliga
följande kriterier: i) De har god kapacitet i fråga om
vetenskap, teknik och innovation. ii) De har gott renommé som deltagare i
unionens forsknings- och innovationsprogram. iii) De har täta ekonomiska och geografiska
band till unionen. iv) De är medlemmar i Europeiska
frihandelssammanslutningen (Efta) eller är länder eller territorier som
förtecknas i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning XX/2012[22]. 2.
Särskilda villkor för ovannämnda länders deltagande
i Euratomprogrammet, inbegripet villkor beträffande det finansiella bidrag som
ska baseras på det deltagande landets bruttonationalprodukt, ska fastställas
genom internationella avtal mellan unionen och länderna i fråga. AVDELNING II GENOMFÖRANDE KAPITEL I GENOMFÖRANDE,
FÖRVALTNING OCH STÖDFORMER Artikel 6 Förvaltning
och former av gemenskapsstöd 1.
Euratomprogrammet ska genomföras genom indirekta
åtgärder där man använder sig av en eller flera av de typer av finansiellt stöd
som föreskrivs i förordning (EU) nr XXX/2012 [nya budgetförordningen],
inbegripet anslag, priser, upphandling, finansieringsinstrument och finansiella
bidrag. Gemenskapens stöd ska också bestå av direkta åtgärder i form av
forsknings- och innovationsverksamhet som utförs av gemensamma
forskningscentrumet (JRC). 2.
Utan att det påverkar tillämpningen av
artikel 10 i Euratomfördraget får kommissionen överlåta en del av
genomförandet av Euratomprogrammet på de finansieringsorgan som avses i artikel
[55.1 b] i förordning (EU) nr XXX/2012 [nya budgetförordningen]. Kommissionen får också överlåta genomförandet av
indirekta åtgärder inom Euratomprogrammet på organ som inrättats genom, eller
som avses i, ramprogrammet Horisont 2020. Artikel 7 Regler
för deltagande och spridning av forskningsresultat 1.
Deltagandet för alla rättsliga enheter i indirekta
åtgärder inom Euratomprogrammet ska regleras av bestämmelserna i förordning
(EU) nr XX/2012 [reglerna för deltagande och spridning], om inte annat
följer av punkterna 2 och 3 i denna artikel. 2.
Vid tillämpning av Euratomprogrammet ska de
säkerhetsbestämmelser som avses i artikel 40.2 första stycket i förordning
(XX) [reglerna för deltagande och spridning] inbegripa medlemsstaternas
försvarsintressen i den mening som avses i artikel 24 i Euratomfördraget. Genom undantag från artikel 41 första stycket
i den förordningen får kommissionen eller finansieringsorganet, när det gäller
resultat som uppnåtts av deltagare som erhållit finansiella bidrag från
gemenskapen, invända mot överföringar av ägarskap och mot beviljande av
exklusiva eller icke exklusiva licenser till tredje part som är etablerad i ett
tredjeland som inte deltar i Euratomprogrammet, om kommissionen anser att
beviljandet eller överföringen inte är förenliga med målet att utveckla
konkurrenskraften inom unionens ekonomi eller inte är förenliga med etiska
principer eller säkerhetsöverväganden. ”Säkerhetsöverväganden” ska inbegripa
medlemsstaternas försvarsintressen i den mening som avses i artikel 24 i
Euratomfördraget. Genom undantag från artikel 46.1 första
stycket i den förordningen ska gemenskapen och dess gemensamma företag, i syfte
att utveckla, genomföra och övervaka gemenskapens politik och program eller
skyldigheter till följd av internationellt samarbete med tredjeländer och
internationella organisationer, ha tillgång till resultaten från en deltagare
som erhållit ett finansiellt bidrag från gemenskapen. Denna rätt till tillgång
ska inbegripa rätten att tillåta att tredje part använder resultaten vid
offentlig upphandling och rätten att bevilja underlicenser, och den ska endast
gälla icke-kommersiell och icke-konkurrensmässig användning och ska beviljas
utan ersättning. 3.
Den garantifond för deltagare som inrättats genom
förordning (EU) nr XX/2012 [regler för deltagande och spridning] ska
efterfölja och ersätta de garantifonder för deltagare som inrättats genom
förordning (Euratom) nr 1908/2006 och förordning (Euratom) nr XX/XX
[Euratoms regler för deltagande 2012–2013]. Alla belopp från de garantifonder för deltagare
som inrättats genom förordningarna (Euratom) nr 1908/2006 och (Euratom)
nr XX/XX [Euratoms regler för deltagande (2012–2013)] ska från och med den
31 december 2013 överföras till garantifonden för deltagarna. Deltagare i
åtgärder som omfattas av beslut XX/XX [Euratomprogrammet 2012–2013] som
undertecknar bidragsavtal efter den 31 december 2013 ska lämna sitt bidrag
till garantifonden för deltagarna. Artikel 8 Övergripande verksamheter 1.
För att uppnå Euratomprogrammets mål och ta itu med
utmaningar som är gemensamma för Euratomprogrammet och Horisont 2020 kan
verksamheter som är övergripande i förhållande till de indirekta åtgärder som
anges i bilaga I och/eller som ingår i genomförandet av det särskilda
programmet inom ramprogrammet Horisont 2020, vilket inrättades genom rådets
beslut XX/XXXX/EU[23],
beviljas finansiella bidrag från unionen. 2.
De finansiella bidrag som avses i punkt 1 kan
utgöras av en kombination av finansiella bidrag för indirekta åtgärder enligt
artikel 4 i denna förordning och artikel 6 i förordning (EU) nr
XX/XXXX [om inrättande av Horisont 2020] och får genomföras med hjälp av en
enda finansieringsmetod. Artikel 9
Jämställdhet mellan kvinnor
och män Euratomprogrammet ska säkerställa ett effektivt
främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom av genusdimensionen, i
forskningens och innovationens innehåll. Artikel 10 Etiska
principer 1.
All forsknings- och innovationsverksamhet som
utförs inom Euratomprogrammet ska uppfylla etiska principer samt tillämplig
lagstiftning på nationell, unions- och internationell nivå, inbegripet
Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska
konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande
friheterna, med tilläggsprotokoll. Man ska särskilt beakta
proportionalitetsprincipen, rätten till integritet, rätten till skydd av
personuppgifter, rätten till fysisk och mental integritet för personer, rätten
till icke-diskriminering och behovet att garantera en hög skyddsnivå för
människors hälsa. 2.
Forsknings- och innovationsverksamhet som utförs
inom Euratomprogrammet ska uteslutande vara inriktad på civila tillämpningar. Artikel 11 Arbetsprogram 1.
Kommissionen ska anta arbetsprogram för
genomförandet av indirekta åtgärder. Arbetsprogrammen ska möjliggöra
bottom-up-strategier för att uppfylla målen på ett innovativt sätt. Arbetsprogrammen ska ange de viktigaste
komponenterna för att genomföra åtgärderna i enlighet med förordning XX/2012
[budgetförordningen], inbegripet åtgärdernas detaljerade mål, dithörande
finansiering och tidtabell, liksom en flerårig strategi och strategiska
riktlinjer för genomförandet under kommande år. 2.
När det gäller direkta åtgärder ska kommissionen, i
enlighet med beslut 96/282/Euratom, upprätta ett flerårigt arbetsprogram som i
större detalj beskriver de mål och vetenskapliga och tekniska prioriteringar
som anges i bilaga I, liksom en tidtabell för genomförandet. Detta fleråriga arbetsprogram ska också beakta
relevant forskningsverksamhet som bedrivs av medlemsstaterna, associerade
länder samt europeiska och internationella organisationer. Det ska uppdateras
vid behov. 3.
Arbetsprogrammen ska anpassas till det
vetenskapliga, tekniska och innovationsmässiga läget på nationell, unions- och
internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och
samhälle. De ska uppdateras vid behov. 4.
Arbetsprogrammen ska innehålla ett avsnitt som
anger de övergripande verksamheter som avses i artikel 8. Artikel 12 Styrning
av programmet 1.
Vid genomförandet av indirekta åtgärder inom
Euratomprogrammet ska kommissionen biträdas av följande rådgivande kommittéer: a) För aspekter som rör fission: den
rådgivande kommitté som avses i punkterna 5 och 6 i bilagan till rådets
beslut 84/338/Euratom, EKSG, EEG[24]. b) För aspekter som rör fusion: den
rådgivande kommitté för fusionsprogrammet som inrättades i enlighet med rådets
beslut av den 16 december 1980[25]. Genom undantag från artikel 3.3 i beslut
84/338/Euratom, EKSG, EEG och från punkt 9 i rådets beslut av den 16
december 1980 ska de rådgivande kommittéerna ha en företrädare för kommissionen
som ordförande. 2.
Kommissionen ska regelbundet informera respektive
kommitté som avses i punkt 1 om den allmänna utvecklingen i fråga om
Euratomprogrammets genomförande, och ska i tid förse respektive kommitté med
information om alla indirekta åtgärder som föreslås eller finansieras genom
Euratomprogrammet. Artikel 13 Extern rådgivning och återkoppling från samhället 1.
Vid genomförandet av Euratomprogrammet ska man
beakta råd och synpunkter från, beroende på vad som gäller, Euratoms
vetenskapliga och tekniska kommitté, i enlighet med artikel 134 i
Euratomfördraget; av kommissionen upprättade rådgivande grupper med oberoende
experter på hög nivå; de strukturer för dialog som skapats genom
internationella vetenskapliga och tekniska avtal; framåtblickande verksamhet;
riktade offentliga samråd; och öppna och interaktiva processer som säkerställer
att ansvarsfull forskning och innovation stöds. 2.
Man ska också fullt ut beakta relevanta aspekter av
de forsknings- och innovationsprogram som upprättats genom europeiska
teknikplattformar, gemensamma initiativ för programplanering och europeiska innovationspartnerskap.
KAPITEL
II SÄRSKILDA
ÅTGÄRDSOMRÅDEN Artikel 14 Små och
medelstora företag Särskild vikt ska läggas vid att säkerställa
lämpligt deltagande av, och innovativa effekter för, små och medelstora företag
i Euratomprogrammet. Kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de små och
medelstora företagens deltagande ska göras som en del i utvärderings- och
övervakningsförfarandena. Artikel 15 Offentlig-privata
partnerskap och partnerskap mellan offentliga aktörer För att nå målen i artikel 3 får
särskilda verksamheter inom Euratomprogrammet genomföras av (a)
gemensamma företag som inrättats på grundval av
kapitel 5 i Euratomfördraget, (b)
partnerskap mellan offentliga aktörer som bygger på
stödsystemet med medfinansieringsåtgärder för program, (c)
sådana kontraktsbaserade offentlig-privata
partnerskap som avses i artikel 19 i förordning (EU) nr xxx/201x. Artikel 16 Internationellt
samarbete med tredjeländer och internationella organisationer 1.
Enheter som är etablerade i tredjeländer och
internationella organisationer ska kunna delta i indirekta åtgärder inom
Euratomprogrammet på de villkor som anges i förordning (EU) nr XX/XXX
[regler för deltagande]. Undantag från den allmänna principen anges i
artikel 7. Internationellt samarbete med tredjeländer och internationella
organisationer ska främjas inom Euratomprogrammet i syfte att (a)
stärka unionens spetskompetens och attraktionskraft
inom forskning och innovation, liksom dess ekonomiska och industriella
konkurrenskraft, (b)
effektivt ta itu med globala samhällsutmaningar, (c)
stödja målen för unionens utrikespolitik, som ett
komplement till externa program. 2.
Riktade åtgärder för att främja samarbete med
särskilda tredjeländer eller grupper av tredjeländer ska genomföras på grundval
av gemensamma intressen och ömsesidig nytta, med beaktande av deras
vetenskapliga och tekniska nivå och marknadsmöjligheter, samt den förväntade
effekten. Ömsesidig tillgång till program i tredjeländer bör
uppmuntras. Samordning och synergieffekter med initiativ i medlemsstater och
associerade länder ska främjas för att maximera effekten. Prioriteringarna vid samarbete ska fastställas med
hänsyn till utvecklingen av unionens politik och samarbetsmöjligheterna med
tredjeländer, liksom möjliga brister i tredjeländernas system för immateriell
äganderätt. Artikel 17 Kommunikation och
spridning 1.
Vid genomförandet av Euratomprogrammet ska
spridnings- och kommunikationsverksamhet anses utgöra en integrerad del av de
åtgärder som får stöd genom Euratomprogrammet. 2.
Kommunikationsverksamhet kan inbegripa följande: (a)
Initiativ som syftar till att öka medvetenheten om
och underlätta tillgången till finansiering genom Euratomprogrammet, särskilt
för sådana regioner eller typer av deltagare som är underrepresenterade. (b)
Riktat stöd till projekt och konsortier för att ge
dem tillgång till nödvändig kompetens för att optimera kommunikation och
spridning av resultat. (c)
Initiativ för att främja dialog och debatt om
vetenskapliga, tekniska och innovationsrelaterade frågor med allmänheten, och
för att dra nytta av sociala medier och andra innovativa tekniker och metoder. (d)
Information om unionens politiska prioriteringar,
förutsatt att de är kopplade till målen för denna förordning. 3.
Om inte annat följer av tillämpliga bestämmelser i
Euratomfördraget och annan relevant unionslagstiftning, får
spridningsverksamhet inbegripa följande: (a)
Verksamheter som samlar resultat från flera olika
projekt, inbegripet sådana som får finansieras från andra källor, för att
tillhandahålla användarvänliga databaser och rapporter som sammanfattar de
viktigaste resultaten. (b)
Spridning av resultat till beslutsfattare,
inbegripet standardiseringsorgan, för att främja relevanta organs användning av
policyrelevanta resultat på internationell, unions-, nationell och regional
nivå. KAPITEL
III KONTROLL
Artikel 18 Kontroll
och revision 1.
Det kontrollsystem som inrättats för genomförande
av denna förordning ska utformas så att man kan vara rimligt säker på att
åstadkomma en lämplig riskhantering när det gäller operationernas
ändamålsenlighet och effektivitet, liksom de underliggande transaktionernas
lagenlighet och korrekthet, med beaktande av programmens fleråriga karaktär och
typen av betalningar som berörs. 2.
Kontrollsystemet ska säkerställa en lämplig balans
mellan förtroende och kontroll, med beaktande av kontrollernas administrativa
och övriga kostnader på alla nivåer, så att Euratomprogrammets mål kan uppnås
och de främsta spetsforskarna och mest innovativa företagen kan lockas att
delta i programmet. 3.
Revisionsstrategin för utgifter inom de indirekta åtgärderna
inom Euratomprogrammet ingår i kontrollsystemet och ska baseras på
redovisningsrevisionen av ett representativt urval av utgifter från hela
programmet. Ett sådant representativt urval ska kompletteras av ett urval som
baseras på en uppskattning av de risker som är förknippade med utgifterna. För att minimera revisionsbördan för deltagarna
ska revision av utgifter i de indirekta åtgärderna inom Euratomprogrammet göras
på ett enhetligt sätt och i enlighet med principerna om ekonomi, effektivitet
och ändamålsenlighet. Artikel 19 Skyddet av unionens ekonomiska intressen 1. Kommissionen ska se till att
unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som
finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot
bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller
och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt
vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. 2. Kommissionen eller dess
företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på
grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare,
uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt den
här förordningen. Utan att det påverkar tillämpningen av
punkt 3 får kommissionens granskningar utföras upp till fyra år efter
slutbetalningen. 3. Europeiska byrån för
bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med förfarandena i förordning
(Euratom, EG) nr 2185/96[26],
utföra kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt
eller indirekt berörs av unionsfinansiering, i syfte att fastställa om det har
förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar
unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller
andra avtal som berörs av sådan finansiering. 4. Utan att det påverkar
tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska befogenheten att utföra revision,
kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten
och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer,
bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den
här förordningen. KAPITEL IV ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING Artikel 20 Övervakning 1.
Kommissionen ska varje år övervaka
Euratomprogrammets genomförande, inbegripet dess utveckling och resultat. 2.
Kommissionen ska rapportera och sprida resultaten
av denna övervakning. Artikel 21 Utvärdering 1.
Utvärderingar ska utföras i tillräckligt god tid
för att kunna användas i beslutsprocessen. Kommissionen ska med bistånd av oberoende experter
senast den 31 maj 2017 göra en interimsutvärdering av Euratomprogrammet med
avseende på vad som åstadkommits i fråga om resultat och framsteg mot effekter,
målen för varje åtgärd och åtgärdernas fortsatta relevans, effektivitet och
utnyttjande av resurser, utrymme för ytterligare förenklingar samt europeiskt
mervärde; härvid ska beaktas den efterhandsutvärdering av Euratoms sjunde
ramprogram upprättat genom beslut 2006/970/Euratom och Euratomprogrammet
(2012–2013) upprättat genom beslut 20XX/XX/Euratom som ska slutföras före
utgången av 2015. Utvärderingen ska dessutom beakta åtgärdernas bidrag till
unionens prioriteringar för smart och hållbar tillväxt för alla samt resultaten
på de långsiktiga effekterna av tidigare åtgärder. Kommissionen ska med bistånd av oberoende experter
senast den 31 december 2022 göra en efterhandsutvärdering av Euratomprogrammet.
Den ska omfatta motiven för åtgärderna, deras genomförande och resultat samt
deras långsiktiga effekter och hållbarhet och ligga till grund för ett beslut
om en eventuell förlängning, ändring eller upphävande av en efterföljande
åtgärd. 2.
Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska
direkta och indirekta åtgärder inom Euratomprogrammet bli föremål för separata
utvärderingar. 3.
De utvärderingar som avses i punkterna 1 och 2 ska
bedöma utvecklingen mot de mål som fastställs i artikel 3 med beaktande av de
relevanta resultatindikatorer som anges i bilaga II. 4.
Medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen
uppgifter och information som behövs för kontroll och utvärdering av de berörda
åtgärderna. 5.
Kommissionen ska meddela slutsatserna av de
utvärderingar som avses i punkterna 1 och 2, tillsammans med sina egna
iakttagelser, till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och
sociala kommittén. AVDELNING III SLUTBESTÄMMELSER OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER Artikel 22 Upphävande och
övergångsbestämmelser 1.
Beslut 2006/970/Euratom, förordning (Euratom) nr
1908/2006 beslut 2006/976/Euratom, beslut 2006/977/Euratom, beslut XXXX/XXXX
[Euratoms ramprogram (2012–2013)], förordning (Euratom) nr XXX/XXXX [Euratoms
regler för deltagande (2012–2013)], beslut XXXX/XXXX/Euratom [särskilda
programmet (2012–2013)] och beslut XXXX/XXXX/Euratom [särskilda programmet –
direkta åtgärder (2012–2013)] ska upphöra att gälla med verkan från och med den
1 januari 2014. 2.
Verksamhet som omfattas av gemenskapens finansiella
bidrag inom program som fastställts genom de beslut som avses i punkt 1 och
motsvarande finansiella åtaganden ska fortsätta att regleras av de regler som
gäller för dessa program till dess att de har slutförts. 3.
Det finansiella anslag som avses i artikel 4 får
också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga
för övergången mellan det programmet och de åtgärder som antagits enligt beslut
XX/XX/Euratom [Euratoms ramprogram (2012–2013)], beslut XXXX/XXXX/Euratom
[särskilda programmet (2012–2013)] och beslut XXXX/XXXX/Euratom [särskilda
programmet – direkta åtgärder (2012–2013)]. Artikel 23 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tredje
dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
tidning. Denna förordning är till alla delar bindande
och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i På
rådets vägnar Ordförande BILAGA I — VERKSAMHET
1.
Motivering för Euratomprogrammet – bereda vägen till 2020
Genom att uppnå de mål som anges i artikel 3
ska Euratomprogrammet stärka resultaten inom de tre prioriteringarna i ramprogrammet
Horisont 2020: vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap och
samhällsutmaningar. Euratomprogrammet ska särskilt stödja övergången till
ett säkert, hållbart och konkurrenskraftigt energisystem i framtiden, mot
bakgrund av tilltagande resursknapphet, växande energibehov och
klimatförändringar. Euratomprogrammet ska stärka forsknings- och
innovationsramen på kärnenergiområdet och leda till en samordning av
medlemsstaternas forskningsansträngningar och därigenom undvika dubbelarbete
och behålla en kritisk massa på nyckelområden samtidigt som det säkerställs att
offentliga medel används på bästa möjliga sätt. Strategin för att utveckla fusion som ett
trovärdigt alternativ för kommersiell koldioxidfri energiproduktion ska följa
en färdplan med milstolpar på vägen mot målet för elproduktionen 2050. För att
genomföra denna strategi ska det ske en radikal omstrukturering av
fusionsrelaterat arbete i unionen, inbegripet styrning, finansiering och
förvaltning, för att säkerställa en förskjutning av tyngdpunkten från ren
forskning till utformning, byggande och drift av framtida anläggningar såsom
Iter, demonstrationsreaktorn Demo och deras efterföljare. Detta kommer att
kräva ett nära samarbete mellan alla aktörer inom fusionsområdet i unionen,
kommissionen och de nationella finansieringsorganen. För att upprätthålla den expertis som krävs i
unionen för att uppnå dessa mål ska programmet ytterligare stärka sin roll i
utbildning genom inrättande av utbildningsmöjligheter av alleuropeiskt intresse
som ska erbjuda särskilda utbildningsprogram. Detta ska fortsätta att främja
det europeiska forskningsområdet och den fortsatta integreringen av nya
medlemsstater och associerade länder.
2.
Verksamhet som är nödvändig för att uppnå programmets mål
2.1.
Indirekta åtgärder
(a)
Att främja säker drift av kärnenergisystem (Samhällsutmaningar) I linje med det
allmänna målet, stöd till gemensam forskningsverksamhet om säker drift av
reaktorsystem (inklusive bränslecykelanläggningar) som används i unionen eller,
i den utsträckning det är nödvändigt för att bibehålla en bred
kärnsäkerhetsexpertis i unionen, de reaktorer som kan komma att användas i
framtiden, med fokus enbart på säkerhetsaspekter, inbegripet alla aspekter av
bränslecykeln såsom separation och transmutation. (b)
Att bidra till att ta fram lösningar för
hantering av avfall för slutförvaring (Vetenskaplig spetskompetens,
Samhällsutmaningar) Gemensam och/eller
samordnad forskningsverksamhet om återstående viktiga aspekter av geologisk
slutförvaring av utbränt bränsle och långlivat radioaktivt avfall och, om så är
lämpligt, demonstration av teknik och säkerhet. Denna verksamhet ska främja
utvecklingen av en gemensam unionsståndpunkt i de viktigaste
avfallshanteringsfrågorna, från utsläpp av bränsle till deponering.
Forskningsverksamhet som är knuten till hantering av andra radioaktiva
avfallsflöden för vilka det för närvarande inte finns industriellt
färdigutvecklade processer. (c)
Att främja utveckling och bevarande av
kärnteknisk kompetens på unionsnivå (Vetenskaplig spetskompetens) Främjande av
gemensam utbildning och rörlighet mellan forskningscentrum och industri och
mellan olika medlemsstater och associerade stater samt stöd för upprätthållande
av tvärvetenskaplig kärnteknisk kompetens för att kunna garantera tillgången på
kvalificerade forskare, ingenjörer och anställda i kärnenergisektorn i unionen
på lång sikt. (d)
Att främja strålskydd (Vetenskaplig
spetskompetens, Samhällsutmaningar) Gemensam och/eller
samordnad forskningsverksamhet, särskilt om lågdosrisker från industriell,
medicinsk eller miljörelaterad exponering och om krishantering vid
strålningsolyckor, för att tillhandahålla en alleuropeisk vetenskaplig och
teknisk grund för ett robust, balanserat och socialt godtagbart skyddssystem. (e)
Att främja utvecklingen mot demonstration av
genomförbarhet när det gäller fusion som energikälla genom användning av
befintliga och framtida fusionsanläggningar (Industriellt ledarskap,
Samhällsutmaningar) Stöd gemensam
forskningsverksamhet som utförs av medlemmar i europeiska avtalet om fusionsutveckling
för att säkerställa en snabb start av högpresterande drift av Iter, inklusive
användning av relevanta anläggningar (bl.a. JET, Joint European Torus),
integrerad modellering med hjälp av högpresterande datorer och
utbildningsverksamhet för att förbereda nästa generation forskare och
ingenjörer. (f)
Att lägga grunden för framtida
fusionskraftverk genom utveckling av material, teknik och
konstruktionsprinciper (Industriellt ledarskap, Samhällsutmaningar). Stöd till gemensam
verksamhet som utförs av medlemmar i europeiska avtalet om fusionsutveckling
för att utveckla och kvalificera material för ett demonstrationskraftverk,
vilket bland annat innefattar förberedelser för en lämplig
materialprovningsanläggning och förhandlingar inför unionens deltagande i en
passande internationell ram för denna anläggning. Stöd till gemensam
forskningsverksamhet utförd av medlemmar i europeiska avtalet om
fusionsutveckling som ska behandla reaktordriftfrågor och utveckla och
demonstrera all relevant teknik för en demonstrationsanläggning för
fusionsenergi. Dessa verksamheter omfattar utarbetande av
konstruktionsprinciper för ett fullständigt demonstrationskraftverk och
undersökning av potentialen hos stellaratorer som en kraftverksteknik. (g)
Att främja innovation och industrins
konkurrenskraft (Industriellt ledarskap) Genomföra eller stödja kunskapshantering och
tekniköverföring från forskning som medfinansieras genom detta program till
industrin för att utnyttja alla innovativa aspekter av forskningen. Främja innovation exempelvis genom fri
tillgång till vetenskapliga publikationer, en databas för kunskapshantering och
spridning och främjande av tekniska ämnen i undervisningsplaner. På lång sikt ska
Euratomprogrammet stödja utarbetande och utveckling av en konkurrenskraftig
industrisektor för kärnfusion, särskilt genom genomförande av en teknikfärdplan
för en fusionskraftanläggning med aktiv medverkan från industrin i utformning
och utvecklingsprojekt. (h)
Att säkerställa tillgänglighet och
användning av forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse (Vetenskaplig
spetskompetens) Verksamhet till
stöd för uppförande, renovering, användning och fortsatt tillgång till viktig
forskningsinfrastruktur inom ramen för Euratomprogrammet, liksom adekvat
tillgång till dessa infrastrukturer och samarbete mellan dem. (i) Europeiska avtalet om
fusionsutveckling Ett bidrag (medfinansieringsåtgärd för
program) ska tilldelas den rättsliga enhet som ska inrättas eller utses av
medlemmar i europeiska avtalet om fusionsutveckling för att genomföra och
samordna deras verksamhet. Bidraget får omfatta resurser in natura från
gemenskapen, t.ex. vetenskapligt och tekniskt utnyttjande av JET-anläggningen
enligt artikel 10 i Euratomfördraget eller utstationering av kommissionens
personal.
2.2.
JRC:s direkta åtgärder
JRC:s kärntekniska verksamhet ska syfta till
att stödja genomförandet av rådets direktiv 2009/71/Euratom[27] och
2011/70/Euratom[28],
liksom rådets slutsatser som prioriterar högsta normer för kärnsäkerhet i
unionen och internationellt. JRC ska särskilt mobilisera nödvändig kapacitet
och expertis för att bidra till att bedöma och förbättra säkerheten i
kärntekniska anläggningar och fredlig användning av kärnenergi och andra
icke-fissionstillämpningar; detta för ge en vetenskaplig grund till relevant
unionslagstiftning och, där så är nödvändigt, inom gränserna för sitt uppdrag
och kompetens reagera på kärntekniska incidenter och olyckor. I detta syfte ska
JRC bedriva forskning och göra bedömningar, tillhandahålla referenser och
standarder och erbjuda särskild utbildning. Synergier med teknikplattformen för
hållbar kärnenergi (SNETP) och andra övergripande initiativ kommer att
eftersträvas när så är lämpligt. (a)
Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex.
bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling och olycksberedskap JRC ska bidra till att utveckla verktyg och
metoder för att uppnå höga säkerhetsnormer för kärnreaktorer och bränslecykler
som är relevanta för Europa. Dessa verktyg och metoder ska omfatta: (1)
Analysmodeller för allvarliga olyckor och metoder
för bedömning av kärntekniska anläggningars driftssäkerhetsmarginaler; stöd
till fastställande av en gemensam europeisk metod för utvärdering av avancerade
bränslecykler och konstruktioner; samt kartläggning och spridning av
erfarenheter från den operativa verksamheten. JRC ska ytterligare förstärka sin
clearingcentral för återkoppling av erfarenheter från drift av kärnkraftverk (European
Clearinghouse for Operational Experience Feedback) för att kunna svara på
de utmaningar på kärnsäkerhetsområdet som uppenbarats efter Fukushimaolyckan. (2)
Minimering av den vetenskapliga osäkerheten i
prognoser för vad som händer med kärnavfall på lång sikt och för spridning av
radionuklider i miljön; och viktiga aspekter av forskning om nedläggning av
kärntekniska anläggningar. (3)
Stärkning av unionens förmåga att reagera vid
kärntekniska olyckor och incidenter genom att vidareutveckla varningssystem och
modeller för radioaktiva ämnens spridning i luft, och genom att mobilisera
resurser och expertis för analys och modellering av kärntekniska olyckor och ge
relevant tekniskt stöd. (b)
Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex.
kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär
kriminalteknik Området icke-spridning ska få största möjliga
uppmärksamhet. JRC kommer att göra följande: (1)
Utveckla bättre metoder och teknik för detektion
och kontroll för att stödja gemenskapens skyddsåtgärder och stärka
internationella skyddsåtgärder. (2)
Utveckla och tillämpa bättre metoder och teknik för
att förebygga, upptäcka och reagera på kärntekniska och radioaktiva incidenter,
inbegripet kvalificering av detektionsteknik och utveckling av
nukleär-kriminaltekniska metoder och tekniker för kampen mot olaglig handel, i
samverkan med den globala CBRN-ramen (kemiska, biologiska, radiologiska och
nukleära händelser). (3)
Stödja genomförandet av fördraget om förhindrande
av spridning av kärnvapen och unionsrelaterade strategier genom analysstudier
och uppföljning av den tekniska utvecklingen av exportkontrollordningar för att
bistå berörda avdelningar inom kommissionen och unionen. (c)
Att öka spetskompetensen i kärnvetenskapens
bas för standardisering JRC ska vidareutveckla den vetenskapliga basen
för kärnsäkerhet. Tyngdpunkten ska ligga på forskning om grundläggande
egenskaper och beteende hos aktinider, strukturella material och kärnmaterial.
Till stöd för unionens standardisering, ska JRC tillhandahålla modernaste
kärntekniska standarder, referensdata och referensmätningar, inbegripet
utveckling och tillämpning av lämpliga databaser och analysverktyg. JRC ska
stödja den fortsatta utvecklingen av medicinska tillämpningar, däribland nya
cancerbehandlingsmetoder baserade på alfastrålning. (d)
Att främja kunskapshantering samt teoretisk
och praktisk utbildning JRC ska hålla sig uppdaterad om ny utveckling
inom forskning och instrumentering, säkerhets- och miljöbestämmelser. I detta
syfte ska en rullande investeringsplan för den vetenskapliga infrastrukturen
genomföras. För att se till att unionen ligger i framkant
när det gäller kärnsäkerhet ska JRC utveckla verktyg för kunskapshantering,
övervaka trender för mänskliga resurser i unionen genom sitt observatorium för
mänskliga resurser inom kärntekniksektorn och erbjuda särskilda
utbildningsprogram som även omfattar nedläggningsaspekter. (e)
Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet
och utvecklingen av unionslagstiftningen på detta område JRC ska bygga upp sin kompetens att ge
oberoende vetenskaplig och teknisk information som behövs för att stödja
utvecklingen av unionens lagstiftning om kärnsäkerhet. Som Euratoms genomförandeorgan för det
internationella forumet Generation IV (GIF) ska JRC fortsätta att samordna
gemenskapens bidrag till det internationella forumet. JRC ska fullfölja och
vidareutveckla det internationella forskningssamarbetet med viktiga
partnerländer och internationella organisationer (IAEA, OECD/NEA) i syfte att
främja unionens politik för kärnsäkerhet.
3.
Övergripande verksamhet inom Euratomprogrammet
I syfte att uppnå de allmänna målen ska
Euratomprogrammet stödja kompletterande verksamheter (direkta och indirekta,
samordning och stöd till gemensam programplanering) som skapar synergi inom
forskning för att lösa gemensamma utmaningar (t.ex. material, kylmedelsteknik,
kärntekniska referensdata, modellering och simulering, fjärrmanövrering,
avfallshantering, strålskydd).
4.
Övergripande verksamhet och gränssnitt med Horisont 2020 –
ramprogrammet för forskning och innovation
För att uppnå målen för Euratomprogrammet ska
det säkerställas att lämpliga länkar och gränssnitt, t.ex. gemensamma ansökningsomgångar,
finns till det särskilda programmet för ramprogrammet Horisont 2020. Euratomprogrammet kan bidra till
låneinstrumentet och egetkapitalinstrumentet som utvecklats inom ramprogrammet
Horisont 2020 och som ska utvidgas för att omfatta de mål som avses i artikel
3.
5.
Prioriteringar
För att se till
att de indirekta åtgärderna i Euratomprogrammet och forskningsinsatserna i
medlemsstaterna och den privata sektorn ömsesidigt förstärker varandra, ska
arbetsprogrammets prioriteringar fastställas på grundval av information från
nationella myndigheter och kärnforskningsintressenter samlade i organ eller
strukturer såsom teknikplattformar och tekniska forum för kärnkraftssystem och ‑säkerhet
(SNETP), hantering av avfall för slutförvaring (IGDTP) och strålskydd/lågdosrisk
(Melodi), europeiska avtalet om fusionsutveckling eller andra relevanta
organisationer eller forum av kärntekniska intressenter. Prioriteringarna
för direkta åtgärder ska fastställas genom samråd med de generaldirektorat inom
Europeiska kommissionen som utformar politiken och med JRC:s styrelse.
6.
Internationellt samarbete med tredjeländer och internationella
organisationer
Det internationella samarbetet på området
forskning och innovation, baserat på gemensamma mål och ömsesidigt förtroende,
ska fortsätta i avsikt att ge klara och betydande fördelar för unionen. Som ett
bidrag till uppnåendet av de särskilda mål som anges i artikel 3 ska
gemenskapen sträva efter att stärka unionens vetenskapliga och tekniska
expertis genom internationella samarbetsavtal och underlätta för unionens
kärntekniska industri att få tillträde till nya tillväxtmarknader. Internationellt samarbete ska främjas genom
multilaterala ramar (t.ex. IAEA, OECD, Iter, GIF) och genom befintligt eller
nytt bilateralt samarbete med länder med stark forskning och utveckling och
industriell bas, och med forskningsanläggningar i drift, utformning eller
konstruktion. BILAGA II – RESULTATINDIKATORER Denna bilaga presenterar för vart och ett av
Euratomprogrammets särskilda mål ett begränsat antal resultatindikatorer för
bedömning av resultat och effekter. 1.
Indikatorer för indirekta åtgärder (a)
Att främja säker drift av kärnenergisystem –
Procentandel av finansierade projekt (gemensam
forskning och/eller samordnade åtgärder) som sannolikt leder till en påvisbar
förbättring av kärnsäkerhetspraxis i Europa. (b)
Att bidra till att ta fram lösningar för hantering
av avfall för slutförvaring –
Antal geologiska slutförvar för utbränt kärnbränsle
och/eller högaktivt avfall som planeras i Europa och för vilka gemenskapen gett
stöd vid utarbetandet av säkerhetsanalysen (”safety case”) och, i förekommande
fall, under förkonstruktionsfasen. (c)
Att främja utveckling och bevarande av kärnteknisk
kompetens på unionsnivå –
Utbildning genom forskning – antal doktorander och
postdoc-forskare som får stöd genom Euratoms fissionsprojekt. –
Antal stipendiater och praktikanter i Euratoms
fusionsprogram. (d)
Att förbättra strålskyddet –
Procentandel av finansierade projekt som sannolikt
har en påvisbar effekt på regleringspraxis för strålskydd. (e)
Att främja utvecklingen mot demonstration av
genomförbarhet när det gäller fusion som energikälla genom användning av
befintliga och framtida fusionsanläggningar. –
Antal artiklar i inflytelserika tidskrifter. (f)
Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk
genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper –
Procentandel av de i färdplanen för fusion
fastställda milstolparna för perioden 2014–2018 som nåtts inom
Euratomprogrammet. (g)
Att främja innovation och industrins konkurrenskraft –
Antal spin-off-effekter från Euratomprogrammets
fusionsforskning. –
Patentansökningar som genererats av europeiska
fusionslaboratorier. (h)
Att säkerställa tillgänglighet och användning av
forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse –
Antal forskningsinfrastrukturer som får stöd på
gemenskapsnivå och antal forskare som använder forskningsinfrastrukturer tack
vare stöd för rörlighet och tillträde. 2.
Indikatorer för direkta åtgärder (a)
Indikator för inverkan av JRC:s policystöd –
Antal tillfällen då det tekniska och vetenskapliga
policystödet från JRC haft en påvisbar och specifik inverkan på unionens
politik. (b)
Indikator för JRC:s vetenskapliga produktivitet –
Antal expertgranskade (peer reviewed)
artiklar. Indikatorerna i punkterna 1 och 2 kan återges
i enlighet med följande gemenskapsmål för direkta åtgärder: ·
Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex.
bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling och olycksberedskap. ·
Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex.
kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär
kriminalteknik. ·
Att öka spetskompetensen i kärnvetenskapens bas för
standardisering. ·
Att främja kunskapshantering samt teoretisk och
praktisk utbildning. ·
Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och
utvecklingen av unionslagstiftningen på detta område. FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET
ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda
politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ
av förslag eller initiativ 1.4. Mål
1.5. Motivering
till förslaget eller initiativet 1.6. Tid
under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerade
förvaltningsmetod(er) 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser
om övervakning och rapportering 2.2. Administrations-
och kontrollsystem 2.3. Åtgärder
för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV
FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda
rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens
utgiftsdel 3.2. Beräknad
inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av
den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2. Beräknad inverkan på
driftsanslagen 3.2.3. Beräknad påverkan på
administrativa anslag 3.2.4. Förenlighet med den
gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag från tredje
part 3.3. Beräknad inverkan på
inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT
FÖR RÄTTSAKT
1.
GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
1.1.
Förslagets eller initiativets beteckning
Rådets
förordning om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och
utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet
för forskning och innovation
1.2.
Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade
förvaltningen och budgeteringen[29]
-
08 Forskning och innovation -
10 Gemensamma forskningscentrumet
1.3.
Typ av förslag eller initiativ
ý Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd som
bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[30] ¨ Befintlig åtgärd vars genomförande
förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd
som omformas till eller ersätts av en ny
1.4.
Mål
1.4.1.
Fleråriga strategiska mål för kommissionen som
förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
Euratomprogrammet
ska stärka forsknings- och innovationsramen på kärnenergiområdet och leda till
en samordning av medlemsstaternas forskningsansträngningar. Därigenom kan man
undvika dubbelarbete och behålla en kritisk massa på nyckelområden, samtidigt
som det säkerställs att offentliga medel används på bästa möjliga sätt.
Euratomprogrammets tekniska mål ska vara att öka kärnsäkerheten, förbättra
strålskyddet och bidra till den långsiktiga utfasningen av fossila bränslen
från energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt. Dessa mål är
kopplade till målen för Europa 2020- och Energi 2020-strategierna. Programmet
kommer att bidra till flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen genom att
stödja policyrelevant, förkommersiell och övergripande kärnforskning och genom
att underlätta kunskaps- och tekniköverföring mellan universitetsvärlden,
industrin och offentliga myndigheter. Euratomprogrammet kommer att leda till
tillväxt och nya arbetstillfällen inom många olika områden genom att betona
utbildning i all verksamhet, höja konkurrenskraften i dagens kärnenergiindustri
och skapa en ny sektor med högteknologisk industri för fusionsenergi. Som ett
bidrag till Energi 2020-strategin kommer Euratomprogrammet att omfatta olika
aspekter av kärnsäkerhet. Ett annat mål är att bevara unionens tekniska
konkurrenskraft på lång sikt.
1.4.2.
Särskilda mål eller verksamheter inom den
verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs beträffande indirekta
åtgärder
Särskilt
mål 1 - Att främja säker drift av kärnenergisystem. Särskilt
mål 2 - Att bidra till att ta fram lösningar för hantering av avfall för
slutförvaring. Särskilt
mål 3 – Att främja utveckling och bevarande av kärnteknisk kompetens på
unionsnivå. Särskilt
mål 4 – Att förbättra strålskyddet. Särskilt
mål 5 – Att främja utvecklingen mot demonstration av genomförbarhet när det
gäller fusion som energikälla genom användning av befintliga och framtida
fusionsanläggningar. Särskilt
mål 6 – Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk genom utveckling av
material, teknik och konstruktionsprinciper. Särskilt
mål 7 – Att främja innovation och industrins konkurrenskraft. Särskilt
mål 8 – Att säkerställa tillgänglighet och användning av
forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse. Berörda
verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen: 08
Forskning och innovation.
1.4.3.
Särskilda mål eller verksamheter inom den
verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs beträffande JRC:s
direkta åtgärder
Särskilt
mål 1 – Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och
reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling och olycksberedskap. Särskilt
mål 2 – Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnämneskontroll,
icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik. Särskilt
mål 3 – Att öka spetskompetensen i den vetenskapliga basen för standardisering. Särskilt
mål 4 – Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning. Särskilt
mål 5 – Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och utvecklingen av
unionslagstiftningen på detta område. Berörda
verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen: 10
Gemensamma forskningscentrumet.
1.4.4.
Verkan eller resultat som förväntas
Beskriv den verkan som
förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av
befolkningen som berörs. 1) Euratomprogrammet kan
förväntas få effekter i form av: mervärde på gemenskapsnivå när det gäller att
på ett säkert sätt utnyttja befintliga och framtida kärnkraftverk; ytterligare
viktiga steg mot säker geologisk slutförvaring av högaktivt och långlivat
kärnavfall samt strängare reglering av metoder inom industri och medicin som
utnyttjar joniserande strålning. 2) Euratomprogrammet
kommer att leda till ökad kärnsäkerhet genom forskning om kärnämneskontroll och
användning av förbättrad teknik för kontroll och detektion, både när det gäller
kärnämnen och kärnbränslecykeln. 3) Euratomprogrammet
kommer att bidra till ökad kompetens och expertkunskap på kärnenergiområdet
inom unionen. Detta ska åstadkommas genom forskning, utbildning, åtgärder för
ökad rörlighet, samt bättre tillgång till och användning av
forskningsanläggningar. 4) Genom stödet till
fusionsforskning kommer Euratomprogrammet att säkerställa en snabb start och
idriftsättning av Iter, liksom utveckling och testning av material för ett demonstrationskraftverk
och utveckling och demonstration av relevant teknik för ett
demonstrationskraftverk för fusionsenergi. Programmets verksamheter kommer att
inbegripa utarbetande av fullständiga konstruktionsprinciper för ett
demonstrationskraftverk och en bedömning av potentialen hos stellaratorer inom
kraftverkstekniken.
1.4.5.
Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan
Ange vilka indikatorer
som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. I
följande avsnitt anges ett antal nyckelindikatorer för att bedöma resultat och
verkan för Euratomprogrammets särskilda mål. Indikatorer för indirekta åtgärder 1) Att främja säker drift av kärnenergisystem Indikator:
procentandel av finansierade projekt (gemensam forskning och/eller samordnade
åtgärder) som sannolikt leder till en påvisbar förbättring av
kärnsäkerhetspraxis i Europa Nuläget:
90 % (2011); Mål: 100 % (2018) 2) Att bidra till att ta fram lösningar för hantering av avfall för
slutförvaring Indikator:
antal geologiska slutförvar för utbränt kärnbränsle och/eller högaktivt avfall
som planeras i Europa och för vilka unionen gett stöd vid utarbetandet av
säkerhetsanalysen (”safety case”) och, i förekommande fall, under
förkonstruktionsfasen Nuläget:
0 (2011); Mål: 3 (2018) 3) Att främja utveckling och bevarande av kärnteknisk kompetens på
unionsnivå Indikator:
utbildning genom forskning – antal doktorander och postdoc-forskare som deltar
i Euratoms fissionsprojekt Nuläget:
ca 200 (totalt för perioden 2007–2011); Mål: 300 (totalt för perioden 2014–2018) Indikator:
antal stipendiater och praktikanter i Euratoms fusionsprogram Nuläget:
i genomsnitt 27 per år (2011) Mål: 40 per år (2018) 4) Att förbättra strålskyddet Indikator:
procentandel av finansierade projekt som sannolikt har en påvisbar effekt på
regleringspraxis för strålskydd Nuläget:
90 % (2011); Mål: 100 % (2018) 5) Att främja utvecklingen mot demonstration av genomförbarhet när det
gäller fusion som energikälla genom användning av befintliga och framtida
fusionsanläggningar Indikator:
antal artiklar i inflytelserika tidskrifter Nuläget:
ca 800 (2010); Mål: att behålla nuvarande nivå (2018) Beskrivning av indikatorn: Datakälla – Scopus-databasen Eftersom fokus
i Euratoms fusionsprogram har flyttats från forskning till teknikutveckling kan
denna indikator bli lägre i framtiden. Indikatorn gäller artiklar där
åtminstone en av författarna är verksam vid det europeiska fusionslaboratorium
som deltar i Euratomprogrammet. Den beräknas på grundval av fem internationella
expertgranskade tidskrifter: Nuclear Fusion, Plasma Physics and Controlled
Fusion, Fusion Engineering and Design, Fusion Science and Technology, Journal
of Fusion Energy. 6) Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk genom utveckling av
material, teknik och konstruktionsprinciper Indikator:
procentandel av de i färdplanen för fusion fastställda milstolparna för
perioden 2014–2018 som nåtts inom Euratomprogrammet Nuläget:
ny indikator, 0 % Mål:
90 %, inklusive en rapport om utvecklingen av konstruktionsprinciper för
fusionskraftverk (2018) Beskrivning av indikatorn: ny indikator som kommer att baseras på den
färdplan för fusionsprogrammet som ska tas fram före 2014 7) Att främja innovation och industrins konkurrenskraft Indikator:
antal spin-off-effekter från Euratomprogrammets fusionsforskning Nuläget:
33 % av kontrakten gav upphov till spin-off-effekter (2011) Mål: 50 %
(2018) Beskrivning av indikatorn: nya produkter eller tjänster som utvecklats
av företag som deltar i fusionsforskningen Indikator:
patentansökningar som genererats av europeiska fusionslaboratorier Nuläget:
2–3 nya patent per år (2011); Mål: i genomsnitt 4–5 nya patent per år (2018) 8) Att säkerställa tillgänglighet och användning av
forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse Indikator:
antal forskningsinfrastrukturer som får stöd på gemenskapsnivå och antal
forskare som använder forskningsinfrastrukturer tack vare stöd för rörlighet
och tillträde Nuläget:
ca 800 (2008), Mål: 1200 (2018); Beskrivning av indikatorn: fusionsprogrammets system för rörlighet ger
stöd för korta besök som europeiska forskare gör vid fusionsanläggningar, t.ex.
JET. Indikatorer för direkta åtgärder 1) Indikator för inverkan av JRC:s policystöd Antal
tillfällen då det tekniska och vetenskapliga policystödet från JRC haft en
påvisbar och specifik inverkan på unionens politik Nuläget:
39 (2010), Mål: 45 (2018) 2) Indikator för JRC:s vetenskapliga produktivitet Antal
expertgranskade artiklar Nuläget:
190 (2010), Mål: 210 (2018) Indikatorerna
i punkterna 1 och 2 kan återges i enlighet med följande gemenskapsmål för
direkta åtgärder: -
Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet,
avfallshantering, avveckling och olycksberedskap. -
Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning,
bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik. -
Att öka spetskompetensen i kärnvetenskapens bas för standardisering. -
Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning. -
Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och utvecklingen av
unionslagstiftningen på detta område.
1.5.
Motivering till förslaget eller initiativet
1.5.1.
Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
Jordbävningen i Japan i
mars 2011 och det som sedan hände vid kärnkraftverket Fukushima Daiichi är en
allvarlig påminnelse om att fission visserligen är en pålitlig energikälla som
sörjer för baslasten i elnätet utan stora koldioxidutsläpp, men att den
samtidigt kräver kontinuerliga ansträngningar i fråga om säkerhet och
olycksberedskap. De största utmaningarna för att se till att dagens kärnteknik
kan bidra ytterligare till konkurrenskraft, försörjningstrygghet och
utfasningen av fossila bränslen från de europeiska energisystemen är att
garantera en fortsatt hög säkerhetsnivå, utveckla lösningar för hantering av
slutavfallet och bibehålla kompetensen på kärnenergiområdet. Lika viktigt är
behovet av ett pålitligt system för strålskydd på unionsnivå, med beaktande av
den nyttiga användningen av strålning inom medicin och industri. Mot bakgrund
av den ökande oron när det gäller icke-spridning och hotet från nukleär
terrorism måste man också utveckla ändamålsenliga kontroller för att garantera
kärnsäkerheten i Europa och globalt.
1.5.2.
Mervärde av en åtgärd på unionsnivå
Det är fullt motiverat
med åtgärder från gemenskapens sida för att ta itu med utmaningarna i fråga om
kärnsäkerhet och den minskade kompetensen på kärnenergiområdet i Europa. Det
går inte att ålägga marknaden de stora risker och det långsiktiga arbete som
ett FoU-program för fusionsenergi innebär. Det är också osannolikt att
medlemsstaterna på egen hand skulle kunna vidta de offentliga åtgärder som
krävs. Deras investeringar i forskning och innovation är förhållandevis små och
fragmenterade. Det är inte heller troligt att medlemsstaterna själva skulle
kunna åtgärda bristen på internationell samordning. Euratom är däremot väl
rustat att bidra med ett mervärde genom att utnyttja synergieffekter mellan
medlemsstaternas och den privata sektorns forskningsansträngningar, liksom
mellan olika vetenskapsdiscipliner och tekniksektorer. Gemenskapens åtgärder
kan stärka forsknings- och innovationsramen på kärnteknikområdet och leda till
en samordning av medlemsstaternas forskningsansträngningar. Därigenom undviks
dubbelarbete och behålls en kritisk massa på nyckelområden, samtidigt som det
säkerställs att offentliga medel används på bästa möjliga sätt.
Euratomprogrammet kan också ta på sig det högriskabla och långsiktiga
FoU-programmet för fusionsenergi, vilket innebär att riskerna sprids och att
man uppnår en sådan bredd i verksamheten och sådana stordriftsfördelar som
annars inte skulle kunna realiseras. Gemensamma forskningscentrumets direkta
åtgärder ger ett mervärde tack vare den unika europeiska dimensionen. Bland
fördelarna kan nämnas det faktum att kommissionen internt får tillgång till
nödvändig vetenskaplig information som är oberoende av nationella och privata
intressen, och de direkta fördelarna för människorna i unionen tack vare bidrag
till åtgärder som leder till bättre ekonomiska, miljömässiga och sociala
förhållanden.
1.5.3.
Erfarenheter från liknande åtgärder
Euratomprogrammet
bygger på de erfarenheter som gjorts under tidigare ramprogram för Euratom.
Euratomprogrammen har under flera decennier –
lyckats engagera Europas bästa forskare och
institut på kärnenergiområdet, –
gett ett viktigt bidrag till den europeiska
kunskapsbasen på kärnenergiområdet och haft en stor inverkan på nätverkande och
samarbete, vilket lett till betydande omstruktureringar av kärnforskningen i
Europa. Förutom
framgångarna har man också dragit viktiga lärdomar av det som hänt: –
Forskning, innovation och utbildning bör genomföras
på ett mer samordnat sätt. –
Forskningsresultat bör spridas bättre och utnyttjas
i form av nya produkter, processer och tjänster. –
Strategin för åtgärder bör vara mer fokuserad,
konkret, detaljerad och transparent. –
Övervakning och utvärdering måste förbättras. De
rekommendationer för direkta åtgärder som gjorts i senare utvärderingsrapporter
innebär att JRC kan –
främja samordningen av kunskapsproduktionen i
unionen, –
införa konsekvensanalyser och kostnads–nyttostudier
av särskilda verksamheter som en del av det nya JRC-programmet, –
förbättra samarbetet med industrin för att skapa
större effekt till nytta för den europeiska ekonomins konkurrenskraft.
1.5.4.
Förenlighet med andra relevanta instrument och
eventuella synergieffekter
Euratomprogrammet
(2014–2018) ska bidra till målen i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning
och innovation (2014–2020). Lämpliga länkar och gränssnitt mellan
Euratomprogrammet och Horisont 2020 kommer alltså att skapas genom övergripande
åtgärder.
1.6.
Tid under vilken åtgärden kommer att pågå
respektive påverka resursanvändningen
ý Förslag eller initiativ som pågår
under begränsad tid –
ý Förslaget eller initiativet ska gälla från och med den 1 januari
2014 till och med den 31 december 2018. –
ý Det påverkar resursanvändningen från 2014 till 2026. ¨ Förslag eller initiativ som pågår under
en obegränsad tid –
Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ, –
beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.
1.7.
Planerad metod för genomförandet[31]
ý Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen ý Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till –
ý genomförandeorgan –
ý byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[32] –
ý nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts
uppgifter som faller inom offentlig förvaltning –
¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda
åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som
anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i
budgetförordningen ý Delad förvaltning med medlemsstaterna (i förekommande fall) ¨ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer ¨ Gemensam förvaltning
med internationella organisationer (ange vilka) Vid fler än en metod,
ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar Kommissionen
tänker använda sig av ett flertal förvaltningsmetoder för att genomföra denna
verksamhet. Man kommer att utgå från metoder som tillämpats inom den nuvarande
budgetramen. Förvaltningen kommer att skötas av kommissionens avdelningar och
kommissionens befintliga genomförandeorgan. Dessa ska förnya och utvidga sina
ansvarsområden på ett balanserat sätt. Externalisering
av ytterligare verksamhet inom Euratomprogrammet, särskilt genom användning av
befintliga organ, är tillåten så länge kommissionen behåller intern
kärnkompetens på berörda politikområden. Formerna för externalisering vid
genomförandet av dessa verksamheter ska fastställas på grundval av bevisad ändamålsenlighet
och effektivitet. Samtidigt måste den personal som avdelats för kommissionens
genomförandeorgan utökas i förhållande till den del av budgeten som motsvarar
externaliserad verksamhet och med beaktande av det åtagande i personalfrågor
som kommissionen gjorde i meddelandet En budget för Europa 2020
(KOM(2011) 500).
2.
FÖRVALTNING
Förenklingar Euratomprogrammet
måste kunna attrahera de främsta spetsforskarna och de mest innovativa
europeiska företagen. Detta kan bara uppnås om programmet medför så små
administrativa bördor för deltagarna som möjligt och genom lämpliga
finansieringsvillkor. Förenklingen av Euratomprogrammet ingår i den större
förenklingsprocess som föreslagits för Horisont 2020. Precis som för Horisont
2020 kommer förenklingen av Euratomprogrammet att styras av tre övergripande
mål: att minska deltagarnas administrativa kostnader, att påskynda alla
förfaranden för hantering av förslag och stöd, och att minska andelen
finansiella fel. Förenklingen
av Euratomprogrammet kommer att uppnås på flera olika sätt. 1) Strukturell förenkling: Reglerna för
Horisont 2020 kommer att användas också för Euratomprogrammet. 2) Betydande förenkling av finansieringsreglerna. Detta kommer att underlätta utarbetandet av förslag och förvaltningen
av projekt. Samtidigt kommer antalet finansiella fel att minska. Följande
strategi föreslås: Huvudsaklig
finansieringsmodell för stöd: –
Förenklad återbetalning av faktiska direkta
utgifter, med större acceptans för mottagarens normalt tillämpade bokföring,
inbegripet bidragsberättigande för vissa skatter och avgifter. –
Möjlighet att använda enhetskostnader för personal
(genomsnittliga personalkostnader) för mottagare som normalt tillämpar denna
princip i sin bokföring samt för ägare till små och medelstora företag som inte
tar ut någon lön. –
Förenkling av tidsregistrering genom införande av
ett antal tydliga och enkla minimivillkor. Avskaffande av kravet på
tidsregistrering för personal som enbart arbetar inom unionsprojekt. –
En enda ersättningsnivå för alla deltagare, i stället
för tre olika nivåer beroende på typ av deltagare. –
En enda schablonnivå för ersättning av indirekta
kostnader, i stället för fyra olika beräkningsmetoder (som huvudregel). –
Produktionsbaserad finansiering med klumpsummor för
hela projekt på vissa områden. 3) En reviderad kontrollstrategi, enligt
beskrivningen i avsnitt 2.2.2, för att åstadkomma en ny balans mellan
förtroende och kontroll och därigenom ytterligare minska deltagarnas
administrativa bördor. Utöver
de förenklade reglerna och kontrollerna kommer alla förfaranden och
processer för projektens genomförande att rationaliseras. Detta påverkar
detaljbestämmelserna om förslagens innehåll och utformning, de processer
varigenom förslag blir till projekt, kraven avseende rapportering och
övervakning, liksom dithörande vägledningsdokument och stödtjänster.
Utnyttjandet av en enda användarvänlig it-plattform, baserad på
deltagarportalen för unionens sjunde ramprogram för forskning och utveckling
(2007–2013), kommer att ge ett betydande bidrag för att minska de
administrativa kostnaderna för deltagande.
2.1.
Bestämmelser om övervakning och rapportering
Man
kommer att utveckla ett nytt system för utvärdering och övervakning av
indirekta åtgärder inom Euratomprogrammet. Det kommer att utformas i enlighet
med en omfattande, tidsanpassad och harmoniserad strategi med tydlig fokus på
kapacitet, produktion, resultat och inverkan. Systemet kommer att bygga på ett
lämpligt dataarkiv, experter, en särskild forskningsverksamhet samt ökat
samarbete med medlemsstater och associerade stater, och det kommer att fylla en
viktig funktion genom spridnings- och rapporteringsverksamhet. När det gäller
direkta åtgärder kommer JRC att fortsätta förbättra sin övervakning genom
ytterligare anpassningar av de indikatorer som mäter produktion och inverkan.
2.2.
Administrations- och kontrollsystem
En
felgräns på 2 % har fastställts som viktigaste indikator när det gäller
lagenlighet och korrekthet på forskningsområdet. Detta har dock lett till ett
antal oväntade eller oönskade sidoeffekter. Det har funnits en stark känsla,
både bland stödmottagarna och inom den lagstiftande myndigheten, av att
kontrollbördan blivit alltför omfattande. Detta riskerar att minska
attraktionskraften hos unionens forskningsprogram, inbegripet
Euratomprogrammet, och därigenom påverka forskning och innovation inom unionen
på ett negativt sätt. Vid
Europeiska rådets möte den 4 februari 2011 drog man slutsatsen att ”det
är av avgörande betydelse att EU:s instrument för främjande av forskning,
utveckling och innovation förenklas så att de lättare kan användas av de bästa
vetenskapsmännen och de mest innovativa företagen, särskilt genom
överenskommelse mellan de berörda institutionerna om en bättre balans mellan
förtroende och kontroll och mellan risktagande och riskförebyggande” (EUCO
2/1/11 REV1, Bryssel den 8 mars 2011). I
sin resolution av den 11 november 2010 (P7_TA(2010)0401) om ett förenklat
genomförande av ramprogrammen för forskning stöder Europaparlamentet
uttryckligen en större feltolerans inom forskningsfinansieringen och ”är
bekymrat över att dagens system och rutiner inom förvaltningen av FP7 är
alltför kontrollinriktade, vilket leder till slöseri med resurser, lägre
deltagande och mindre attraktiva forskningslandskap. Parlamentet konstaterar
med oro att dagens system med ”nolltolerans” tycks innebära att man undviker
risker i stället för att hantera dem”. Den
kraftiga ökningen av antalet revisioner och den därpå följande extrapolationen
av resultat har också lett till massiva klagomål från forskarsamhället (t.ex.
Trust Researchers initiative[33]
som hittills samlat mer än 13 800 underskrifter). De
berörda parterna och institutionerna är därför överens om att det nuvarande
systemet måste ses över. Det finns andra mål och intressen som man bör ta
hänsyn till, särskilt forskningspolitikens faktiska resultat, internationell
konkurrenskraft och vetenskaplig spetskompetens. Samtidigt finns det ett
tydligt behov av att hantera budgeten på ett effektivt och ändamålsenligt sätt,
och att förhindra bedrägerier och slöseri. Dessa utmaningar är gemensamma för
Horisont 2020 och Euratomprogrammet. Det
är fortfarande kommissionens slutmål att de kvarstående felen ska motsvara
mindre än 2 % av de totala utgifterna över programmets hela löptid, och
för att uppnå detta har man infört ett antal förenklingar. Andra mål måste dock
också beaktas, t.ex. attraktionskraft och resultat för unionens
forskningspolitik, internationell konkurrenskraft, vetenskaplig spetskompetens
och, i synnerhet, kostnaderna för kontroller (se punkt 2.2.2). Med
beaktande av dessa faktorer föreslås det att de generaldirektorat som ansvarar
för genomförandet av forsknings- och innovationsbudgeten inrättar ett
kostnadseffektivt internt kontrollsystem som ger rimliga garantier för att
felrisken under hela den fleråriga utgiftsperioden ligger inom intervallet
2–5 % på årsbasis. Slutmålet är att de kvarstående felen, när de fleråriga
programmen löpt ut och efter att man tagit hänsyn till den finansiella effekten
av alla revisions-, korrigerings- och återkravsåtgärder, ska ligga så nära
2 % som möjligt.
2.2.1.
Ram för internkontroll
De
interna kontrollramarna för bidrag bygger på –
genomförandet av kommissionens interna
kontrollstandarder, –
förfaranden för att välja ut de bästa projekten och
omsätta dem i rättsliga instrument, –
projektledning och avtalshantering under hela
löptiden för samtliga projekt, –
förhandskontroller av 100 % av alla krav,
inbegripet mottagande av revisionsintyg och förhandsgodkännande av
kostnadsmetoder, –
efterhandsrevision av ett urval av kraven, och –
vetenskaplig utvärdering av projektresultaten. För
direkta åtgärder ska ekonomihanteringsprocessen omfatta förhands- och
efterhandskontroller av upphandling. Risker ska bedömas årligen och framstegen
i genomförandet av arbetet och förbrukningen av resurser kontrolleras
regelbundet, på grundval av fastställda mål och indikatorer
2.2.2.
Kostnader för och fördelar med kontrollerna
Kostnaderna
för det interna kontrollsystemet hos de generaldirektorat inom kommissionen som
ansvarar för genomförandet av forsknings- och innovationsbudgeten (inbegripet
Euratom) uppskattas till 267 miljoner EUR per år (baserat på acceptabel
risk för fel 2009). Det har också medfört betydande bördor för stödmottagarna
och kommissionen. Det har funnits en stark känsla, både bland stödmottagarna och
inom den lagstiftande myndigheten, av att kontrollbördan blivit alltför
omfattande. Detta riskerar att minska attraktionskraften hos unionens
forskningsprogram och därigenom påverka forskning och innovation inom unionen
på ett negativt sätt. Av
de totala kostnaderna för kontroll hos kommissionens avdelningar (exklusive
kostnaderna för stödmottagaren) uppstår 43 % vid projektförvaltning,
18 % vid urval av förslag och 16 % vid förhandling av avtal.
Efterhandsrevisioner och uppföljningen av dessa uppgick till 23 % (61
miljoner EUR) av det totala beloppet. Målet
för denna betydande kontrollinsats har emellertid inte kunnat uppnås fullt ut.
Den uppskattade frekvensen kvarstående fel i sjätte ramprogrammet, efter att
hänsyn tagits till alla återkrav och korrigeringar som har genomförts eller
kommer att genomföras, är fortfarande över 2 %. Den nuvarande felfrekvens
som konstaterats vid de revisioner av sjunde ramprogrammet som utförts av
generaldirektoratet för forskning och innovation är cirka 5 %, och även om
denna siffra kommer att minska till följd av revisionerna och dessutom är något
missvisande eftersom den är koncentrerad på mottagare som inte tidigare
granskats, är det osannolikt att man når en frekvens för kvarstående fel på 2
%. Den felfrekvens som revisionsrätten har konstaterat är ungefär lika stor. 2.2.3. Förväntad risknivå för
bristande efterlevnad Utgångspunkten
är status quo, vilket bygger på de revisioner som hittills utförts av sjunde
ramprogrammet. Denna preliminära representativa felfrekvens ligger nära
5 % (för generaldirektoratet för forskning och innovation). Flertalet
upptäckta fel uppstår på grund av att det nuvarande systemet för
forskningsfinansiering är baserat på ersättning av de faktiska kostnader för
projekt som deltagarna har uppgett. Detta gör att bedömningen av
stödberättigande kostnader blir mycket komplicerad. En
analys av felfrekvenser har utförts för de revisioner av sjunde ramprogrammet
som hittills genomförts i generaldirektoratet för forskning och innovation, och
av den framgår följande: -
Omkring 27 % i antal och 35 % i belopp avser fel i debiteringen för
personalkostnader. Återkommande problem är debitering av genomsnittliga eller
budgeterade kostnader (i stället för faktiska kostnader), underlåtenhet att
föra lämpliga register över den tid som lagts ned på programmet samt debitering
för ej stödberättigande poster. -
Omkring 40 % i antal och 37 % i värde avser övriga direkta kostnader (ej
personal). Återkommande fel som konstaterats är inkludering av moms, avsaknad
av tydlig koppling till projektet, underlåtenhet att tillhandahålla fakturor
eller betalningsbevis och inkorrekt beräkning av avskrivningar där hela
kostnaden för utrustning debiterats i stället för det avskrivna beloppet,
underentreprenad utan förhandstillstånd eller utan iakttagande av
bestämmelserna om valuta för pengarna osv. -
Omkring 33 % i antal och 28 % i belopp avser fel rörande indirekta kostnader.
Riskerna är desamma som för personalkostnader, men dessutom tillkommer en risk
för oriktig eller orättvis fördelning av fasta utgifter på projekt. I
ett antal fall består de indirekta kostnaderna av en viss schablonmässig
procentandel av de direkta kostnaderna; felet i indirekta kostnader står därmed
i proportion till felet i de direkta kostnaderna. Genom
Horisont 2020 och Euratomprogrammet införs ett betydande antal viktiga
förenklingsåtgärder (se punkt 2 ovan) som kommer att sänka felfrekvensen
för alla typer av fel. Samrådet med berörda parter och institutioner om
ytterligare förenkling, liksom konsekvensbedömningen för Horisont 2020, pekar
dock tydligt på att bibehållandet av en finansieringsmodell som bygger på
ersättning av faktiska kostnader är det alternativ som föredras. Att
systematiskt använda resultatbaserad finansiering, schablonsatser eller klumpsummor
förefaller för tidigt i detta skede, med tanke på att ett sådant system inte
har testats i tidigare program. Fortsatt tillämpning av ett system som bygger
på ersättning av faktiska kostnader innebär dock att fel kommer att fortsätta
att inträffa En
analys av de fel som konstaterats vid revisioner av sjunde ramprogrammet tyder
på att omkring 25–35 % av dem skulle undvikas genom de förenklingsåtgärder
som föreslås. Felprocenten kan då förväntas minska med 1,5 procentenheter, dvs.
från nära 5 % till cirka 3,5 %, en siffra som nämns i kommissionens
meddelande Att finna den rätta balansen mellan de administrativa
kontrollkostnaderna och risken för fel. Beträffande
utgifterna för forskning inom ramen för Euratomprogrammet anser kommissionen
därför att en risk för fel, på årsbasis, mellan 2 och 5 % är ett
realistiskt mål med hänsyn till kostnaderna för kontroller, de
förenklingsåtgärder som föreslås för att göra reglerna mindre komplicerade och
de inneboende riskerna vid ersättning av kostnader för forskningsprojekt.
Slutmålet beträffande nivån för kvarstående fel vid avslutandet av programmen,
och efter att den finansiella effekten av alla revisioner, korrigeringar och
återkrav har beaktats, är att komma så nära 2 % som möjligt. Strategin
för efterhandsrevision av utgifter inom Horisont 2020 och Euratomprogrammet tar
hänsyn till detta mål. Den kommer att bygga på en revision av ett enda
representativt urval av utgifter inom hela programmet, kompletterat med ett
urval som sammanställts på grundval av riskbedömningar. Det
totala antalet efterhandsrevisioner kommer att begränsas till vad som är
absolut nödvändigt för att uppnå detta mål och genomföra strategin.
Kommissionen anser, som en vägledning, att högst 7 % av deltagarna i
Horisont 2020 och Euratomprogrammet skulle kunna bli föremål för revision under
hela programperioden. Tidigare erfarenheter visar att andelen utgifter som
omfattas av revision skulle bli betydligt större; man kan förvänta sig att
minst 40 % kommer att omfattas. Strategin
för efterhandsrevision beträffande lagenlighet och korrekthet kommer att
kompletteras med förstärkt vetenskaplig utvärdering och strategin för
bedrägeribekämpning (se punkt 2.3). Detta
scenario grundas på antagandet att förenklingsåtgärderna inte avsevärt ändras
under beslutsprocessen. Observera:
Detta avsnitt rör bara förfarandet för förvaltning av bidrag; för
administrativa utgifter och driftsutgifter som uppstår i samband med
förfaranden för offentlig upphandling kommer taket på 2 % att tillämpas
som acceptabel risk för fel. 2.3. Åtgärder för att förebygga
bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter De
generaldirektorat som ansvarar för genomförandet av budgeten för forskning och
innovation är fast beslutna att bekämpa bedrägerier på alla stadier av
förfarandet för förvaltning av bidrag. De har utvecklat och genomför strategier
för bedrägeribekämpning, inbegripet en ökad användning av
underrättelseverksamhet, särskilt med hjälp av avancerade it-verktyg samt
utbildning och information till anställda. Sanktioner har utarbetats för att
avskräcka från bedrägerier, samt lämpliga påföljder om de konstateras. Dessa
ansträngningar kommer att fortsätta. Förslagen till Horisont 2020 och
Euratomprogrammet har varit föremål för bedrägerisäkring och en
konsekvensanalys. De föreslagna åtgärderna bör generellt ha en positiv inverkan
på kampen mot bedrägerier, särskilt med avseende på den större tonvikten på
riskbaserad revision och förstärkt vetenskaplig utvärdering och kontroll. Det
bör understrykas att väldigt få bedrägerier har uppdagats i förhållande till de
totala utgifterna, men de generaldirektorat som ansvarar för genomförandet av
forskningsbudgeten är ändå fast beslutna att bekämpa dem. Kommissionen
ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av
åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande
åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom
effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt
utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande
påföljder. Kommissionen
eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra
revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla
stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit
unionsfinansiering enligt den här förordningen. Europeiska
byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med förfarandena i
förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, utföra kontroller på plats och
inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av
unionsfinansiering, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri,
korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska
intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som berörs
av sådan finansiering. Utan
att det påverkar tillämpningen av ovanstående stycken ska befogenheten att
utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas
kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller
internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som
ingås med tillämpning av den här förordningen. 3. BERÄKNADE
BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den
fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel ·
Befintliga budgetrubriker för utgifter Redovisa de berörda
rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de
berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av utgift || Bidrag Antal Beskrivning || DA/NDA[34] || från Efta-länder[35] || från kandidat-länder[36] || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen 1 || || DA || NEJ || JA/NEJ * || JA || JA || || || || || ·
Nya budgetrubriker som föreslås Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av utgift || Bidrag Nummer Rubrik || Diff./Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidatländer || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen 1 || 08 01 Administrativa utgifter, forskning 08 01 05 01 Utgifter för forskningspersonal 08 01 05 02 Extern forskningspersonal 08 01 05 03 Andra administrativa utgifter för forskning 10 01 Utgifter inom politikområdet direkta forskningsåtgärder 10 01 05 Stödutgifter för verksamhet inom politikområdet direkta forskningsåtgärder 10 01 05 01 Utgifter för forskningspersonal 10 01 05 02 Extern forskningspersonal 10 01 05 03 Andra administrativa utgifter för forskning 10 01 05 04 Forskningsinfrastruktur 08 03 02 01 Euratom – fusionsenergi 08 03 02 02 Euratom – kärnklyvning och strålskydd 08 04 01 Anslag som härrör från bidrag från tredje part till forskning och teknisk utveckling 10 03 Direktfinansierade driftsanslag för forskning – Euratom 10 03 01 Kärnteknisk verksamhet vid gemensamma forskningscentrumet 10 03 02 Anslag som härrör från bidrag från tredje part || Icke-diff. || NEJ || JA/NEJ* || JA || NEJ * Det pågår
diskussioner med Turkiet om associeringsavtal på kärnforskningsområdet. JRC har begärt en ny budgetpost för infrastrukturinvesteringar. De
flesta av JRC:s anläggningar uppfördes under 1960- och 1970-talet och håller
därför inte längre toppklass. Det krävs därför nya anläggningar och
modernisering av befintlig infrastruktur för att JRC ska kunna utföra det
fleråriga arbetsprogrammet i enlighet med EU:s säkerhetsnormer och i linje med
EU/20/20/20-miljömålen. JRC har antagit en plan för infrastrukturutveckling
2014–2020 där man anger investeringsbehoven fram till 2020 för alla JRC:s
etableringsorter. Detta återspeglas i den nya budgetpost som föreslås. JRC är ett
generaldirektorat inom kommissionen vars sju vetenskapliga institut är
fördelade på fem olika EU-medlemsstater: Ispra (Italien), Geel (Belgien),
Petten (Nederländerna), Karlsruhe (Tyskland) och Sevilla (Spanien). JRC:s
forskningsanläggningar inbegriper kärntekniska anläggningar och ett brett
spektrum av unika, högspecialiserade laboratorier som måste uppfylla
värdlandets bestämmelser om kärnteknisk verksamhet, miljö och säkerhet. De
specialiserade tekniska tjänster som krävs för att underhålla och driva
anläggningarna tillhandahålls av JRC:s personal (inbegripet säkerhetspersonal,
brandkår osv.), och detta har ingen motsvarighet inom andra delar av
kommissionen. Budgetpost
10.01.05.01 används för att finansiera tjänstemän som innehar en tjänst i JRC:s
tjänsteförteckning, medan post 10.01.05.02 gäller extern personal med
tidsbegränsade kontrakt (kontraktsanställda, utstationerade nationella
experter, stipendiater, praktikanter osv.), vilket gör det möjligt för JRC att
hålla sig kvar i forskningens framkant och uppfylla de särskilda krav som är
förbundna med dess uppdrag som tillhandahållare av direkt vetenskapligt stöd
för kommissionen. Dessa anslag för
personal används framför allt för att finansiera forskare och tekniker som
deltar i vetenskapliga åtgärder för att genomföra JRC:s arbetsprogram. Den rent
”administrativa” komponenten i dessa poster är ganska liten (under 20 %),
vilket bekräftats av GD HR under den årliga personalgenomgången. Budgetpost
10.01.05.03 gäller stöd till vetenskaplig och teknisk infrastruktur för
kärntekniska eller andra ändamål. En betydande del av dessa medel går till 1)
JRC-institutens normala drift (dvs. underhåll, teknisk utrustning,
vatten/gas/el, säkerhet, strålskydd, it, telekommunikationer, databearbetning
osv.) och 2) engångsåtgärder (renovering, modernisering av befintliga
anläggningar, uppfyllande av nya standarder osv.). 3.2. Beräknad inverkan på
utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den
beräknade inverkan på utgifterna – indirekta forskningsåtgärder, i
löpande priser – miljoner EUR (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || 1 || Smart tillväxt för alla Indirekta forskningsåtgärder || || || År || År || År || År || År || År || TOTALT Driftsanslag || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || Budgetrubrik (nr): 08 03 02 totalt || Åtaganden || (1) || 159,641 || 171,785 || 184,350 || 197,350 || 210,794 || || 923,920 Betalningar || (2) || 100,131 || 125,934 || 152,733 || 162,535 || 196,821 || 185,766 || 923,920 Budgetrubrik (nr): 08 03 02 01 Budgetrubrik (nr): 08 03 02 02 || Åtaganden || (1) || 108,073 || 116,201 || 124,612 || 133,312 || 142,309 || || 624,507 Betalningar || (2) || 80,065 || 94,967 || 104,867 || 107,771 || 128,659 || 108,178 || 624,507 Åtaganden || (1) || 51,568 || 55,584 || 59,739 || 64,038 || 68,485 || || 299,414 Betalningar || (2) || 20,066 || 30,967 || 47,867 || 54,764 || 68,162 || 77,589 || 299,415 Administrativa anslag som finansieras genom Euratomprogrammets ramanslag[37] 08 01 05 01 Utgifter för forskningspersonal 08 01 05 02 Extern forskningspersonal 08 01 05 03 Övriga förvaltningsutgifter för forskning || 17,780 2,240 7,007 || 18,136 2,285 7,147 || 18,498 2,330 7,290 || 18,868 2,377 7,436 || 19,246 2,425 7,585 || || 92,529 11,657 36,465 Budgetrubrik (nr): 08 01 05 || || (3) || 27,027 || 27,568 || 28,119 || 28,681 || 29,255 || || 140,650 TOTALA anslag för GD Forskning och innovation || Åtaganden || =1+1a +3 || 186,668 || 199,353 || 212,469 || 226,031 || 240,049 || || 1064,570 Betalningar || =2+2a+3 || 127,158 || 153,502 || 180,852 || 191,216 || 226,076 || 185,766 || 1064,570 TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 159,641 || 171,785 || 184,350 || 197,350 || 210,794 || || 923,920 Betalningar || (5) || 100,131 || 125,934 || 152,733 || 162,350 || 196,821 || 185,766 || 923,920 TOTALA administrativa anslag som finansieras genom Euratomprogrammets ramanslag || (6) || 27,027 || 27,568 || 28,119 || 28,681 || 29,255 || 0 || 140,650 TOTALA anslag för RUBRIK 1 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 186,668 || 199,353 || 212,469 || 226,031 || 240,049 || || 1064,570 Betalningar || =5+ 6 || 127,158 || 153,502 || 180,852 || 191,216 || 226,076 || 185,766 || 1064,570 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen
påverkas av förslaget eller initiativet: –
Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || Administrativa utgifter i löpande priser – miljoner EUR (avrundat till tre decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || TOTALT GD: Forskning / direkta forskningsåtgärder || Personalresurser || || || || || || 0 Övriga administrativa utgifter || || || || || || 0 GD <….> TOTALT || Anslag || || || || || || 0 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (Summa åtaganden = summa betalningar) || || || || || || 0 i löpande priser – miljoner EUR (avrundat till tre
decimaler) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || TOTALT TOTALA anslag under RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 186,668 || 199,353 || 212,469 || 226,031 || 240,049 || || 1064,570 Betalningar || 127,158 || 153,502 || 180,852 || 191,216 || 226,076 || 185,766 || 1064,570 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade
inverkan på utgifterna – Direkta forskningsåtgärder i löpande priser – miljoner EUR (avrundat till
tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || 1 || Smart tillväxt för alla GD JRC Direkta forskningsåtgärder || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År ≥ 2019 || TOTALT Driftsanslag || || || || || || || Budgetrubrik (nr): 10.03 || Åtaganden || (1a) || 10,457 || 10,666 || 10,879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417 Betalningar || (2a) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417 Budgetrubrik (nr): 10.03.01 || Åtaganden || (1a) || 10,457 || 10,666 || 10879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417 Betalningar || (2a) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417 Administrativa anslag som finansieras genom Euratomprogrammets ramanslag[38] 10 01 05 10 01 05 01 10 01 05 02 10 01 05 03 10 01 05 04 || 126,796 61,598 11,205 38,706 15,286 || 130,284 63,754 11,457 39,481 15,592 || 133,874 65,986 11,715 40,270 15,903 || 137,571 68,295 11,979 41,076 16,222 || 141,377 70,686 12,248 41,897 16,546 || || 669,901 330,319 58,604 201,430 79,549 TOTALA anslag för GD JRC / direkta forskningsåtgärder || Åtaganden || =1+1a +3 || 137,253 || 140,950 || 144,753 || 148,668 || 152,695 || || 724,319 Betalningar || =2+2a+3 || 131,501 || 139,266 || 144,082 || 148,506 || 152,530 || 8,434 || 724,319 TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 10,457 || 10,666 || 10,879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417 Betalningar || (5) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417 TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för Euratomprogrammet || (6) || 126,796 || 130,284 || 133,874 || 137,571 || 141,377 || 0 || 669,901 TOTALA anslag för RUBRIK 1 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 137,253 || 140,950 || 144,753 || 148,668 || 152,695 || 0 || 724,319 Betalningar || =5+ 6 || 131,501 || 139,266 || 144,082 || 148,506 || 152,530 || 8,434 || 724,319 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen
påverkas av förslaget eller initiativet: – Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || Administrativa utgifter i löpande priser – miljoner EUR (avrundat till tre
decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || TOTALT GD: Forskning / direkta forskningsåtgärder || Personalresurser || || || || || || Övriga administrativa utgifter || || || || || || GD <….> TOTALT || Anslag || || || || || || TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (Summa åtaganden = summa betalningar) || || || || || || i löpande priser – miljoner EUR (avrundat till tre
decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || > 2018 || TOTALT TOTALA anslag under RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 137,253 || 140,950 || 144,753 || 148,668 || 152,695 || 0 || 724,319 Betalningar || 131,501 || 139,266 || 144,082 || 148,506 || 152,530 || 8,434 || 724,319 Sammanfattning av den beräknade inverkan på
utgifterna – Indirekta + direkta forskningsåtgärder i löpande priser –
miljoner EUR (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || 1 || Smart tillväxt för alla Sammanfattning Indirekta forskningsåtgärder / direkta forskningsåtgärder || || || År || År || År || År || År || År || TOTALT Driftsanslag || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || Budgetrubrik (nr): 08 03 02 || Åtaganden || (1) || 159,641 || 171,785 || 184,350 || 197,350 || 210,794 || || 923,920 Betalningar || (2) || 100,131 || 125,934 || 152,733 || 162,535 || 196,821 || 185,766 || 923,920 Budgetrubrik (nr): 10.03 || Åtaganden || (1a) || 10,457 || 10,666 || 10,879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417 Betalningar || (2a) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417 Administrativa anslag som finansieras genom Euratomprogrammets ramanslag[39] 08 01 05 10 01 05 || 27,027 || 27,568 || 28,119 || 28,681 || 29,255 || 0 || 140,650 137,252 || 140,950 || 144,753 || 148,669 || 152,696 || 0 0 || 724,320 Budgetrubrik (nr): 08 01 05 / 10 01 05 || || (3) || 153,822 || 157,852 || 161,992 || 166,253 || 170,632 || || 810,551 TOTALA anslag för GD Forskning och innovation / direkta forskningsåtgärder || Åtaganden || =1+1a +3 || 323,920 || 340,303 || 357,221 || 374,700 || 392,745 || || 1788,889 Betalningar || =2+2a+3 || 258,659 || 292,768 || 324,933 || 339,723 || 378,606 || 194,200 || 1788,889 TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 170,098 || 182,451 || 195,229 || 208,447 || 222,113 || || 978,338 Betalningar || (5) || 104,837 || 134,916 || 162,941 || 173,470 || 207,974 || 194,200 || 978,338 TOTALA administrativa anslag som finansieras genom Euratomprogrammets ramanslag || (6) || 153,822 || 157,852 || 161,992 || 166,253 || 170,632 || || 810,551 TOTALA anslag under RUBRIK 1 a i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 323,920 || 340,303 || 357,221 || 374,700 || 392,745 || || 1788,889 Betalningar || =5+ 6 || 258,659 || 292,768 || 324,933 || 339,723 || 378,606 || 194,200 || 1788,889 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen
påverkas av förslaget eller initiativet: TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || Betalningar || (5) || || || || || || || TOTALA administrativa anslag som finansieras genom Euratomprogrammets ramanslag || (6) || || || || || || || TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) || Åtaganden || =4+ 6 || || || || || || || Betalningar || =5+ 6 || || || || || || || 3.2.2. Beräknad inverkan på
driftsanslagen – ¨ Förslaget/initiativet
kräver inte att driftsanslag tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt
följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner EUR (avrundat
till tre decimaler) Mål-, åtgärds- och resultatbeteckning ò || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || TOTALT RESULTAT Typ av resultat[40] || Genomsnittliga kostnader för resultaten || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Totalt antal resultat || Totalt kostnad SÄRSKILDA MÅLEN 1–8 för indirekta åtgärder[41] || || || || || || - Resultat – Euratom Fusion || ** || ** || 100 || 108,073 || 100 || 116,201 || 100 || 124,612 || 100 || 133,312 || 100 || 142,309 || 500 || 624,507 - Resultat – Euratom Fission || || || 25 || 51,568 || 25 || 55,584 || 25 || 59,739 || 25 || 64,038 || 25 || 68,485 || 125 || 299,414 Delsumma för de särskilda målen 1–8 för indirekta åtgärder || || || || || || SÄRSKILDA MÅLEN 1–5 för direkta åtgärder[42] || || || || || || - Resultat – Euratom, direkta forskningsåtgärder – JRC || *** || *** || 150 || 10,457 || 150 || 10,666 || 150 || 10,879 || 150 || 11,097 || 150 || 11,319 || 750 || 54,417 Delsumma för de särskilda målen 1–5 för direkta åtgärder || 150 || 10,457 || 150 || 10,666 || 150 || 10,879 || 150 || 11,097 || 150 || 11,319 || 750 || 54,417 TOTALA KOSTNADER || 275 || 170,098 || 275 || 182,451 || 275 || 195,229 || 275 || 208,447 || 275 || 222,113 || 1,375 || 978,338 (*) Beräknat antal resultat (**) Det normala resultatet av ett
forskningsbidrag är en rapport som innehåller fakta, undersökningsdata och
resultat. (***) Typ av resultat: Produkter och
tjänster för EU-beslutsfattare. Genomsnittskostnad för resultat: Kostnaden per resultat varierar mycket. Exempelvis
kan man inte jämföra rutinresultat (t.ex. en regelbundet utkommande rapport med
skördeprognoser) med en slutrapport för en stor och kanske dyr studie där
betydande anslag har gett upphov till ett enda dokument. Båda dessa typer av
resultat är viktiga och användbara, men de används för helt olika ändamål.
Genomsnittskostnaden är bara resultatet av en matematisk beräkning där man
delar budgeten med det uppskattade antalet resultat. 3.2.3. Beräknad påverkan på
administrativa anslag 3.2.3.1. Sammanfattning – ¨ Förslaget/initiativet
kräver inte att administrativa anslag tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att administrativa anslag tas i anspråk
enligt följande: Miljoner EUR (avrundat till tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || Personalresurser || || || || || || Övriga administrativa utgifter || || || || || || Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 Belopp utanför RUBRIK 5[43] i den fleråriga budgetramen || Indirekta forskningsåtgärder || Direkta forskningsåtgärder || Indirekta forskningsåtgärder || Direkta forskningsåtgärder || Indirekta forskningsåtgärder || Direkta forskningsåtgärder || Indirekta forskningsåtgärder || Direkta forskningsåtgärder || Indirekta forskningsåtgärder || Direkta forskningsåtgärder Personalresurser || 20,020 || 72,803 || 20,421 || 75,211 || 20,828 || 77,701 || 21,245 || 80,274 || 21,671 || 82,934 Övriga utgifter av administrativ karaktär || 7,007 || 53,992 || 7,147 || 55,072 || 7,290 || 56,174 || 7,436 || 57,297 || 7,585 || 58,443 Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 27,027 || 126,796 || 27,568 || 130,284 || 28,118 || 133,874 || 28,681 || 137,571 || 29,256 || 141,377 TOTALT* || 27,027 || 126,796 || 27,568 || 130,284 || 28,118 || 133,874 || 28,681 || 137,571 || 29,256 || 141,377 * Sifforna kan anpassas som ett resultat av den
planerade externaliseringen. 3.2.3.2. Beräknat personalbehov –
¨ Förslaget/initiativet kräver
inte att personalresurser tas i anspråk –
X Förslaget/initiativet
kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Uppgifterna ska anges i heltal (eller med
högst en decimal) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || X 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || || || || || || xx 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || 08 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder)* || 140 || 140 || 140 || 140 || 140 || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || 566 || 566 || 566 || 566 || 566 || Extern personal (i heltidsekvivalenter)[44] || XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier – totalt) || || || || || || XX 01 02 02 (Kontraktsanställda, vikarier, unga experter, lokalanställda och nationella experter vid delegationerna) || || || || || || 08 01 04 40 [45] || - vid huvudkontoret[46] || || || || || || || - vid delegationer - tjänstemän och tillfälligt anställda - CA GFI-IV - utstationerade nationella experter || || || || || || 08 01 05 02 (CA, INT, SNE – Indirekta forskningsåtgärder)* || 35 || 35 || 35 || 35 || 35 || 10 01 05 02 (KA, INT, SNE - direkta forskningsåtgärder) || 194 || 194 || 194 || 194 || 194 || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || TOTALT || 935 || 935 || 935 || 935 || 935 XX motsvarar det politikområde eller den
avdelning i budgeten som avses. * I dessa totalsummor
ingår inte de tjänstemän, tillfälligt anställda och extern personal som
förvaltar Iter-projektet på huvudkontoret (Bryssel). Dessa anställda har tagits
med i tilläggsforskningsprogrammet för Iterprojektet, LFS. Personalbehoven ska täckas
med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta
åtgärden i fråga, och/eller genom en omfördelning av personal inom
generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan
tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga
förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i
fråga om budgetmedel. Beskrivning av de
uppgifter som ska utföras: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Uppgifter som avser genomförandet av Euratoms forsknings- och utbildningsprogram (direkta och indirekta åtgärder), särskilt sådana som gäller hantering av kärnavfall, kärnsäkerhet och kärnämneskontroll. Även verksamhet som krävs för avvecklingen av JRC:s kärntekniska anläggningar (Euratom) Extern personal 3.2.4. Förenlighet med den gällande
fleråriga budgetramen –
X Förslaget/initiativet är förenligt med den
gällande fleråriga budgetramen –
¨ Förslaget/initiativet kräver
omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen – ¨ Förslaget/initiativet förutsätter
att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen
revideras[47] Ej
tillämpligt 3.2.5. Bidrag från tredje part –
¨ Det ingår inga bidrag från
tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet –
X Förslaget
eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner EUR (avrundat till tre decimaler) || År 2014-2018 Medfinansierande organ || Tredjeländer som är associerade till programmet Anslag som medfinansierats, TOTALT* || Pm Bidraget från tredje part kommer att läggas till senare * Bidragen från
tredje part har ännu inte fastställts; de kommer att läggas till senare. 3.3. Beräknad inverkan på
inkomsterna –
¨ Förslaget/initiativet
påverkar inte budgetens inkomstsida. –
X Förslaget/initiativet
påverkar inkomsterna på följande sätt: –
¨ Påverkan på egna
medel –
X Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner EUR (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel: || Tillgängliga anslag för det pågående budgetgenom-förandet || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[48] 2014 till 2018 Post 6011* Post 6012* Post 6013 Post 6031** || || pm pm pm pm * Avtalen om Schweiz
bidrag, liksom om bidraget från JET Joint Fund har ännu inte fastställts. Det
pågår diskussioner med Turkiet om kärnforskningssamarbete. Ange vilka budgetrubriker
i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att
avsättas för särskilda ändamål. 08 04 01 Anslag som härrör från bidrag från tredje
part (utanför EES) till forskning, teknisk utveckling och innovation. 10 03 02 Anslag som härrör från bidrag från tredje part
(utanför EES) till forskning och teknisk utveckling. Ange med vilken metod
inverkan på inkomsterna har beräknats. Vissa
associerade stater kan bidra med kompletterande medel till ramprogrammet genom associeringsavtal.
Beräkningsmetoden kommer att fastställas i dessa avtal, och det är inte säkert
att man kommer att använda sig av samma metod i alla avtal. För det mesta
baseras beräkningarna på den associerade statens BNP jämför med
medlemsstaternas totala BNP. Denna procentandel tillämpas på totalbudgeten. [1] Se
artikel 7 i Euratomfördraget. [2] KOM(2011)
48. [3] EUT C
[…], […], s. […]. [4] EUT C
[…], […], s. […]. [5] EUT L
[…], […], s. […]. [6] Rådets
slutsatser av den 2 december 2008 om kompetensbehov på kärnenergiområdet
(15406/08). [7] EUT L
358, 16.12.2006, s. 62. [8] EUT L 90,
30.3.2007, s. 58. [9] KOM(2010)
546 slutlig, 6.10.2010. [10] K(2005)
576 slutlig, 11.3.2005. [11] INI/2010/2079.
[12] EUT L […],
[…], s. […]. [13] EUT L 400,
30.12.2006, s. 1. [14] EUT L […],
[…], s. […]. [15] EGT L 107,
30.4.1996, s. 12. [16] EUT L 400,
30.12.2006, s. 60. [17] EUT L 400,
30.12.2006, s. 404. [18] EUT L 400,
30.12.2006, s. 434. [19] EUT L […],
[…], s. […]. [20] EUT L […],
[…], s. […]. [21] EUT L […],
[…], s. […]. [22] EUT L […],
[…], s. […]. [23] EUT L […],
[…], s. […]. [24] EGT L 177,
4.7.1984, s. 25. [25] Ej
offentliggjort i EGT. [26] EGT L 292,
15.11.1996, s. 2. [27] EUT L 172,
2.7.2009, s. 18. [28] EUT L 199,
19.7.2011, s. 1. [29] Verksamhetsbaserad
förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna
förkortningarna ABM respektive ABB. [30] I den
mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b i budgetförordningen. [31] Närmare
förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till
respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [32] Organ som
avses i artikel 185 i budgetförordningen. [33] http://www.trust-researchers.eu/ [34] DA =
differentierade anslag / NDA = icke-differentierade anslag [35] Efta:
Europeiska frihandelssammanslutningen. [36] Kandidatländer
och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan. [37] Detta
avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av
Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt
indirekta och direkta forskningsåtgärder. [38] Detta
avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av
Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt
indirekta och direkta forskningsåtgärder. [39] Detta
avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av
Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt
indirekta och direkta forskningsåtgärder. [40] Resultaten
som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal
studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts). [41] Mål som
redovisats under punkt 1.4.2: ”Särskilda mål för indirekta åtgärder”. [42] Mål som
redovisats under punkt 1.4.2: ”Särskilda mål för direkta åtgärder”. [43] Detta
avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av
Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt
indirekta och direkta forskningsåtgärder. [44] KA =
kontraktsanställda, INT = vikarier (interimspersonal), JED = ”Jeune Expert en
Délégation” (unga delegerade experter), LA = lokalanställd, SNE =
utstationerade nationella experter. [45] Särskilt
tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k.
BA-poster). [46] Inom
förvaltningen av strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för
landsbygdsutveckling (EJFLU) samt Europeiska fiskerifonden (EFF). [47] Se
punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet. [48] När det
gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter ) ska nettobeloppen
anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.