EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32020R1231
Commission Implementing Regulation (EU) 2020/1231 of 27 August 2020 on the format and instructions for the annual reports on the results of the surveys and on the format of the multiannual survey programmes and the practical arrangements, respectively provided for in Articles 22 and 23 of Regulation (EU) 2016/2031 of the European Parliament and the Council
Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 av den 27 augusti 2020 om formatet på och anvisningarna för de årliga rapporter om resultaten av inventeringarna och om formatet på de fleråriga inventeringsprogram och de praktiska arrangemang som föreskrivs i artikel 22 respektive 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031
Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 av den 27 augusti 2020 om formatet på och anvisningarna för de årliga rapporter om resultaten av inventeringarna och om formatet på de fleråriga inventeringsprogram och de praktiska arrangemang som föreskrivs i artikel 22 respektive 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031
C/2020/5770
EUT L 280, 28.8.2020, p. 1–17
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
28.8.2020 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 280/1 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1231
av den 27 augusti 2020
om formatet på och anvisningarna för de årliga rapporter om resultaten av inventeringarna och om formatet på de fleråriga inventeringsprogram och de praktiska arrangemang som föreskrivs i artikel 22 respektive 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG (1), särskilt artikel 22.3 andra stycket och artikel 23.3, och
av följande skäl:
(1) |
Enligt artikel 22 i förordning (EU) 2016/2031 ska medlemsstaterna genomföra riskbaserade inventeringar med avseende på förekomsten av EU-karantänskadegörare och förekomsten av tecken och symptom på skadegörare som omfattas av de åtgärder som avses i artikel 29 eller av åtgärder som har antagits i enlighet med artikel 30.1 i områden där förekomst av de berörda skadegörarna tidigare inte varit känd, och de ska varje år underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om resultaten av dessa inventeringar. |
(2) |
På samma sätt fastställs i artikel 24 i förordning (EU) 2016/2031 att medlemsstaterna årligen ska genomföra de inventeringar av prioriterade skadegörare som anges i artikel 22.1 och 22.2. |
(3) |
På kommissionens begäran har Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) tagit fram en uppsättning verktyg för övervakning av växtskadegörare med inventeringskort (pest survey cards) för EU-karantänskadegörare och särskilda riktlinjer för statistiskt sunda och riskbaserade inventeringar av skadegörare samt specifik information om inventeringar av särskilda skadegörare. Syftet med verktygen är att hjälpa medlemsstaterna att utforma och genomföra inventeringar så att en enhetlig strategi inom hela unionen säkerställs. |
(4) |
För att säkerställa att medlemsstaterna redovisar resultaten av inventeringarna på ett enhetligt sätt bör man anta ett standardformat på årsrapporten för alla relevanta skadegörare, inklusive anvisningar om hur den ska fyllas i. Det formatet bör baseras på de uppgifter som anges i artikel 22.2 i förordning (EU) 2016/2031 och på de tillämpliga krav som fastställs i de genomförandeakter som antagits i enlighet med förordning (EU) 2016/2031 för inventering av särskilda skadegörare samt på respektive inventeringskort och, i förekommande fall, på de särskilda riktlinjer som myndigheten utarbetat för detta ändamål. För att säkerställa en övergripande strategi bör formatet omfatta inventeringar av EU-karantänskadegörare och av skadegörare som omfattas av åtgärderna i artiklarna 29 och 30 i förordning (EU) 2016/2031 i områden i unionen där det inte finns någon känd förekomst av de berörda skadegörarna. |
(5) |
För några skadegörare kommer det dock i vissa genomförandeakter enligt förordning (EU) 2016/2031 att ställas krav på statistiskt baserade inventeringar. När det gäller dessa skadegörare får medlemsstaterna besluta att använda sig av det statistiskt baserade tillvägagångssättet. Ett särskilt format bör därför fastställas för de statistiskt baserade inventeringarna, som passar bättre för redovisningen av uppgifterna från sådana inventeringar. |
(6) |
Formatet på de fleråriga inventeringsprogrammen och de praktiska arrangemangen för tillämpningen av uppgifterna i artikel 23.1 i förordning (EU) 2016/2031 på särskilda skadegörarrisker bör baseras på de erfarenheter som medlemsstaternas hittills haft vad gäller utformning, genomförande, rapportering och redovisning av inventeringar, på myndighetens inventeringskort för skadegörare och, i förekommande fall, på riktlinjerna för övervakning av särskilda skadegörare. |
(7) |
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Format på och anvisningar för den årliga rapporten om resultaten av inventeringarna
1. Formatet på och anvisningarna för de årliga rapporter som medlemsstaterna lämnar till kommissionen om resultaten av de inventeringar av skadegörare som föreskrivs i artiklarna 22 och 24 i förordning (EU) 2016/2031 anges i bilaga I till den här förordningen.
2. I enlighet med det format och de anvisningar som avses i punkt 1 ska de årliga rapporterna om resultaten av inventeringarna bestå av följande delar:
a) |
Del I: Allmän information om resultaten av inventeringarna. |
b) |
Del II: Redovisning av resultaten av inventeringarna. |
c) |
Del III: Sammanfattning av resultaten av inventeringarna och uppdatering av skadegörarstatus. |
Artikel 2
Format på de fleråriga inventeringsprogrammen och de praktiska arrangemangen för tillämpningen av uppgifterna på särskilda skadegörarrisker
1. Formatet på de fleråriga inventeringsprogrammen och de praktiska arrangemangen för tillämpningen av de uppgifter som anges i artikel 23.1 i förordning (EU) 2016/2031 på särskilda skadegörarrisker anges i bilaga II.
2. Mallen för de fleråriga inventeringsprogrammen ska bestå av följande delar:
a) |
Del I: Allmän information. |
b) |
Del II: Mallar för de fleråriga inventeringsprogrammen. |
Artikel 3
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 27 augusti 2020.
På kommissionens vägnar
Ursula VON DER LEYEN
Ordförande
BILAGA I
Format på och anvisningar för den årliga inventeringsrapporten enligt artikel 22 i förordning (EU) 2016/2031
DEL I
Allmän information om resultaten av inventeringarna, enligt artikel 1.2 a
Mallen för allmän information om resultaten av inventeringarna, enligt artikel 1.2 a, är följande:
”Allmän information om resultaten av inventeringarna för [år]
— |
Medlemsstat: |
— |
Behörig myndighet: |
— |
Kontaktperson (namn, befattning vid den behöriga myndigheten, myndighetens namn, telefonnummer och funktionell e-postadress): |
— |
Organisationer som deltar i inventeringsprogrammet, inklusive laboratorier: |
— |
Offentligt tillgänglig sammanfattning av resultaten (500–3 000 ord):
|
DEL II
Format på och anvisningar för redovisningen av resultaten av inventeringarna, enligt artikel 1.2 b
Mallarna och anvisningarna för redovisningen av resultaten av inventeringarna, enligt artikel 1.2 b, är följande:
1. Uppgifter i den årliga rapporten avseende EU-karantänskadegörare och skadegörare som omfattas av åtgärderna i artiklarna 29 och 30 i förordning (EU) 2016/2031 i områden där det inte finns någon känd förekomst av dessa skadegörare
1.1 Mall
”Rapport om de årliga resultaten av inventeringarna för [år] av EU-karantänskadegörare och skadegörare som omfattas av åtgärderna i artiklarna 29 och 30 i förordning (EU) 2016/2031 i områden där det inte finns någon känd förekomst av dessa skadegörare
1. Skadegörare som inventerats i grupper |
2. Skadegörare |
3. Geografisk plats |
4. Inventeringsplatser |
5. Riskområden |
6. Område för målpopulation |
7. Inventerat område i området för målpopulationen (%) |
8. Växtmaterial/vara |
9. Förteckning över växtarter |
10. Tidpunkt |
11. Inventeringsuppgifter A) Antal visuella undersökningar, i förekommande fall per grupp B) Totalt antal prover C) Antal asymtomatiska prover, i förekommande fall D) Typ av fällor (eller annan alternativ metod (t.ex. svepnät)) E) Antal fällor (eller annan alternativ metod) F) Antal platser med fällor (om det skiljer sig från antal fällor eller alternativ metod) G) Typ av tester (t.ex. mikroskopisk identifiering, PCR, Elisa) H) Totalt antal tester I) Andra åtgärder (t.ex. spårhundar, drönare, helikoptrar, informationskampanjer) J) Antal andra åtgärder |
Fynd/utbrott (som ska kopplas till Europhyt-Outbreaks) |
14. Anmärkningar |
||||||||||||
12. Antal positiva resultat per skadegörare |
13. Anmälningsnummer för utbrotten, i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/1715 |
|||||||||||||||||||||||
Beskrivi |
Antal |
A |
B |
C |
D |
E |
F |
G |
H |
I |
J |
Nummer |
Datum |
|||||||||||
Grupp 1 – Godkända produktionsplatser |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Grupp n |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
|
Skadegörare 1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skadegörare 2 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skadegörare 3 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skadegörare n |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
”
1.2 Anvisningar om hur mallen ska fyllas i
Kolumn 1: Med undantag för ”Grupp 1 – Godkända produktionsplatser” är det frivilligt att rapportera per grupp av skadegörare. Ange i tillämpliga fall den grupp skadegörare som inventerats tillsammans (t.ex. skadegörare på citrusfrukter, på lövskog, på barrskog, på spannmål, på potatis, på något annat (ange vad)). Om en skadegörare ingår i flera grupper rapporteras uppgifterna om den skadegöraren för varje grupp.
För ”Grupp 1 – Godkända produktionsplatser” anges förteckningen över skadegörare som inventerats och resultaten av inventeringen. Använd mer än en rad när det behövs för att ange de olika inventeringsplatserna i kolumn 4 ”Inventeringsplatser”. Ange uppgifter per skadegörare i denna grupp, utan aggregering på gruppnivå. Godkända produktionsplatser är de platser vars aktörer bemyndigats av den behöriga myndigheten att utfärda växtpass.
Kolumn 2: Ange det vetenskapliga namnet på skadegöraren (enligt bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/2072 eller enligt särskilda åtgärder med avseende på en viss skadegörare), med en rad per skadegörare.
Kolumn 3: Ange de geografiska platser där inventeringen ägde rum och använd helst de lägsta tillgängliga Nuts-nivåerna. När skadegörare rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för alla skadegörare i gruppen på en rad. När skadegörare inte rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för varje skadegörare på en rad. Det går också att använda lika många rader som antal rapporterade platser, om tillämpligt.
Kolumn 4: Ange inventeringsplatserna. Använd mer än en rad per skadegörare endast när det krävs enligt särskilda lagstadgade krav för inventering av skadegörare, och ange antal inventerade platser. När skadegörare rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för alla skadegörare i gruppen på en rad och ange totalt antal inventeringsplatser. När skadegörare inte rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för varje skadegörare på en rad och ange totalt antal inventeringsplatser. Vid användning av alternativet ”annan/annat”, ange vad det innebär:
1. |
Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog. |
2. |
Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter i andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät). |
3. |
Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri). |
Kolumnerna 5, 6 och 7: Frivilliga uppgifter, eller i tillämpliga fall enligt särskilda lagstadgade krav för inventering av skadegörare.
Kolumn 5: Ange vilka riskområden som identifierats på grundval av skadegörarnas biologi, förekomst av värdväxter, ekoklimatiska förhållanden och riskplatser.
Kolumn 6: Ange det totala område som omfattas av målpopulationen (ha) i medlemsstaten.
Kolumn 7: Ange det inventerade områdets andel av området för målpopulationen (inventerat område/område för målpopulation) i procent.
Kolumn 8: Ange växter, frukt, utsäde, jord, förpackningsmaterial, trä, maskiner, fordon, vektor, vatten, annat (ange vad det innebär i det särskilda fallet). Resultaten ska anges på olika rader endast när förteckningen över de varor som ska inventeras anges i de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare.
Kolumn 9: Ange förteckningen över växtarter/växtsläkten som inventerades. Endast när det krävs enligt de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare ska en rad per växtart/växtsläkt användas.
Kolumn 10: Ange vilka månader på året som inventeringen genomfördes. När skadegörare rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för alla skadegörare i gruppen på en rad. När skadegörare inte rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för varje skadegörare på en rad.
Kolumn 11: Ange inventeringsuppgifterna, med beaktande av de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare för varje skadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig. Med undantag för antalet visuella undersökningar som kan rapporteras per grupp ska alla andra uppgifter anges per skadegörare, om inte en motivering för att rapportera per grupp anges i kolumn 14 (”Anmärkningar”). När det krävs enligt de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare används olika rader (t.ex. för att rapportera olika typer av tester och deras antal).
Kolumn 12: Ange antal positiva resultat per skadegörare. Detta antal kan skilja sig från antalet utbrott när en utbrottsanmälan innehåller flera positiva resultat.
Kolumn 13: Ange de utbrott som anmälts under det år då inventeringen ägde rum.
Kolumn 14: Ange all annan information som anses vara relevant och, i förekommande fall, information om resultaten av inventeringarna av asymtomatiska växter med positiva resultat.
2. Uppgifter i den årliga rapporten avseende resultat av statistiskt baserade årliga inventeringar av EU-karantänskadegörare och skadegörare i områden där det inte finns någon känd förekomst av dessa skadegörare; används när statistiskt baserade inventeringar genomförs
2.1 Mall
”Rapport om resultat av statistiskt baserade årliga inventeringar av vissa EU-karantänsskadegörare och vissa skadegörare som omfattas av åtgärderna i artiklarna 29 och 30 i förordning (EU) 2016/2031 för [år] (frivillig, om inte annat föreskrivs i lagstiftningen; användningen av den här mallen ersätter användningen av mall 1.1)
1. Skadegörare |
2. Geografisk plats |
3. Inventeringsplatser |
4. Tidpunkt |
A. Definition av inventeringen (ingångsparametrar för RiBESS+) |
B. Provtagning |
C. Resultaten av inventeringen |
22. Anmärkningar |
||||||||||||||||||||||||||||
5. Målpopulation |
6. Epidemiologiska enheter |
7. Detektionsmetoder |
8. Provtagningens effektivitet |
9. Metodens känslighet |
10. Riskfaktorer (åtgärder, platser och områden) |
11. Antal inspekterade epidemiologiska enheter |
12. Antal visuella undersökningar |
13. Antal prover |
14. Antal fällor |
15. Antal platser med fällor |
16. Antal tester |
17. Antal andra åtgärder |
18. Resultat |
19. Anmälningsnummer för de anmälda utbrotten, om tillämpligt, i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/1715 |
20. Uppnådd konfidensgrad |
21. Hypotetisk prevalens |
|||||||||||||||||||
Värdart |
Yta (ha eller annan relevant enhet) |
Inspektionsenheter |
Beskrivning |
Enheter |
Visuell undersökning |
Utplacering av fällor |
Testning |
Andra åtgärder |
Riskfaktor |
Risknivå |
Antal platser |
Relativ risk |
Andel av värdväxtpopulationen |
Positiv |
Negativ |
Obestämd |
Nummer |
Datum |
|||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
”
2.2 Anvisningar om hur mallen ska fyllas i
Förklara de antaganden som ligger till grund för inventeringens utformning per skadegörare. Sammanfatta och motivera följande:
— |
Målpopulation, epidemiologisk enhet och inspektionsenheter. |
— |
Detektionsmetod och metodens känslighet. |
— |
Riskfaktor(er) med angivande av risknivåer och motsvarande relativa risker samt andelar av värdväxtpopulationen. |
Kolumn 1: Ange det vetenskapliga namnet på skadegöraren (enligt bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/2072 eller enligt särskilda åtgärder med avseende på en viss skadegörare).
Kolumn 2: Ange de geografiska platser där inventeringen ägde rum och använd helst de lägsta tillgängliga Nuts-nivåerna.
Kolumn 3: Ange inventeringsplatserna. Använd mer än en rad per skadegörare när det krävs enligt de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare. Rapportera alltid resultat av inventeringar som genomförts på godkända produktionsplatser på en egen rad. Vid användning av alternativet ”annan/annat”, ange vad det innebär:
1. |
Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog. |
2. |
Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter i andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät). |
3. |
Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri). |
Kolumn 4: Ange vilka månader på året som inventeringen genomfördes.
Kolumn 5: Ange den valda målpopulationen samt bifoga förteckning över värdarter och område som omfattas. Målpopulationen definieras som alla inspektionsenheter sammantagna. För jordbruksmark anges dess storlek vanligen i hektar, men kan även anges som odlingslotter, fält, växthus osv. Motivera valet i de underliggande antagandena. Ange de inventerade inspektionsenheterna. Med inspektionsenhet avses växter, växtdelar, varor, material och skadegörarvektorer som har undersökts för identifiering och påvisande av skadegörarna. Om området för målpopulationen inte är tillgängligt anges ”N/A” och det antal inspektionsenheter som målpopulationen består av.
Kolumn 6: Ange de epidemiologiska enheter som inventerats, ange beskrivning och måttenhet. Med epidemiologisk enhet avses ett homogent område där interaktioner mellan skadegöraren, värdväxterna samt de abiotiska och biotiska faktorerna och förhållandena skulle resultera i samma epidemiologi vid förekomst av skadegöraren. De epidemiologiska enheterna är en uppdelning av målpopulationen och de är i epidemiologisk mening homogena och innehåller minst en värdväxt. I vissa fall kan hela värdväxtpopulationen i en region/ett område/ett land definieras som en epidemiologisk enhet. De kan vara Nuts-regioner, stadsområden, skogar, rosenträdgårdar eller lantbruk, eller ett område med storleken angiven i hektar. Motivera valet i de underliggande antagandena.
Kolumn 7: Ange de metoder som använts under inventeringen, inklusive antalet åtgärder för varje fall, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare för varje växtskadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig.
Kolumn 8: Ange en uppskattning av provtagningens effektivitet. Med provtagningens effektivitet avses sannolikheten för att välja infekterade växtdelar från en infekterad växt. För vektorer är det metodens effektivitet vad gäller att fånga in en positiv vektor när den förekommer i det inventerade området. För jord är det effektiviteten vad gäller att välja ett jordprov som innehåller skadegöraren när den förekommer i det inventerade området.
Kolumn 9: Med metodens känslighet avses sannolikheten för att en metod korrekt påvisar förekomst av skadegörare. Metodens känslighet definieras som sannolikheten för att en sant positiv värd påvisas och bekräftas som positiv, och inte identifieras felaktigt. Det är multiplikationsprodukten av provtagningens effektivitet (dvs. sannolikheten för att välja infekterade växtdelar från en infekterad växt) och den diagnostiska känsligheten (kännetecknad av den visuella undersökning och/eller det laboratorietest som används vid identifieringsprocessen).
Kolumn 10: Ange riskfaktorerna på olika rader. Använd så många rader som behövs. Ange risknivån för varje riskfaktor och motsvarande relativa risk och andel av värdväxtpopulationen.
Kolumn B: Ange inventeringsuppgifterna, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare för varje skadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig. Den information som ska anges i dessa kolumner är förknippad med informationen som anges i kolumn 7, ”Detektionsmetoder”.
Kolumn 15: Ange antalet platser med fällor om detta antal skiljer sig från antalet fällor (kolumn 14) (t.ex. samma fälla används på olika platser).
Kolumn 18: Ange antalet prover som befunnits vara positiva, negativa eller obestämda. ”Obestämda” är de prover som analyserats men för vilka det av olika orsaker inte erhållits några resultat (t.ex. under detektionsgränsen, obehandlat prov, oidentifierat prov, gammalt prov).
Kolumn 19: Ange de utbrott som anmälts under det år då inventeringen ägde rum.
Kolumn 20: Ange inventeringens känslighet, i enlighet med ISPM nr 31. Värdet på den uppnådda konfidensgraden vad gäller skadegörarfrihet beräknas på grundval av utförda undersökningar (och/eller prover) och med beaktande av metodens känslighet och den hypotetiska prevalensen.
Kolumn 21: Ange den hypotetiska prevalensen på grundval av en uppskattning före inventeringen av den troliga faktiska prevalensen av skadegöraren på fältet. Den hypotetiska prevalensen fastställs som ett mål för inventeringen och motsvarar den kompromiss som riskhanterarna gör mellan risken för att skadegöraren förekommer och de resurser som är tillgängliga för inventeringen. För en inventering för påvisande av skadegörare fastställs oftast ett värde på 1 %.
DEL III
Uppgifter i den årliga rapporten avseende sammanfattningen av resultaten av inventeringarna och uppdatering av skadegörarstatus, enligt artikel 1.2 c
Rapporten ska sammanfatta resultaten av inventeringarna och uppdatera skadegörarstatusen för varje skadegörare som ingår i den årliga inventeringen i enlighet med den internationella standarden för växtskyddsåtgärder (ISPM nr 8) och följande mall:
”Uppdatering av skadegörarstatus för varje skadegörare som ingår i den årliga inventeringen i enlighet med den internationella standarden för växtskyddsåtgärder (ISPM nr 8)
|
Skadegörare |
Skadegörarstatus i början av inventeringen |
Uppdaterad skadegörarstatus efter årlig inventering |
1. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
n |
|
|
|
”
BILAGA II
Format på de fleråriga inventeringsprogrammen enligt artikel 23 i förordning (EU) 2016/2031 och de praktiska arrangemangen för tillämpningen av uppgifterna i den artikeln
DEL I
Allmän information, enligt artikel 2.2 a
1. Mall
”Allmän information för [år]
— |
Medlemsstat: |
— |
Behörig myndighet: |
— |
Kontaktperson (namn, befattning vid den behöriga myndigheten, myndighetens namn, telefonnummer och funktionell e-postadress): |
— |
Särskilt mål för varje år av det fleråriga inventeringsprogrammet (för mer information se led a i avsnittet nedan, ’Praktiska arrangemang’): |
— |
Om vissa EU-karantänsskadegörare, skadegörare som preliminärt klassificeras som EU-karantänskadegörare eller prioriterade skadegörare (på årsbasis) inte omfattas av det fleråriga inventeringsprogrammet, ska det motiveras i enlighet med artiklarna 22.1 och 24.1 i förordning (EU) 2016/2031 (för mer information se led b i avsnittet nedan, ’Praktiska arrangemang’):
|
— |
Metoder för dokumentation och rapportering av de insamlade uppgifterna (för mer information se led c i avsnittet nedan, ’Praktiska arrangemang’): |
— |
Medlemsstatens sammanfattning för allmänheten (för publicering på kommissionens webbplats, 350–2 000 ord) (för mer information se led d i avsnittet nedan, ’Praktiska arrangemang’):” |
2. Praktiska arrangemang
a) |
Beskriv kortfattat och ange orsaken till skadegörarnas utbredning under de 5–7 år som det fleråriga programmet omfattar. |
b) |
Lämna motivering för varje skadegörare som inte omfattas av det fleråriga inventeringsprogrammet i enlighet med artiklarna 22.1 och 24.1 i förordning (EU) 2016/2031. |
c) |
Informationen om metoderna för dokumentation och rapportering av de insamlade uppgifterna ska innehålla en kort beskrivning av de huvudsakliga metoder som använts för att genomföra och rapportera om inventeringarna på medlemsstatens territorium. |
d) |
Sammanfattningen för allmänheten ska innehålla följande:
|
DEL II
Mallar för de fleråriga inventeringsprogrammen, enligt artikel 2.2 b
1. Uppgifter i det fleråriga inventeringsprogrammet avseende EU-karantänskadegörare och skadegörare som omfattas av åtgärderna i artiklarna 29 och 30 i förordning (EU) 2016/2031 i områden där det inte finns någon känd förekomst av dessa skadegörare
1.1 Mall
”Fleråriga inventeringsprogram för [år] avseende EU-karantänskadegörare och skadegörare som omfattas av åtgärderna i artiklarna 29 och 30 i förordning (EU) 2016/2031 i områden där det inte finns någon känd förekomst av skadegörarna
1. År |
2. Skadegörare som inventerats i grupper |
3. Skadegörare |
4. Geografisk plats |
5. Inventeringsplatser |
6. Riskområden |
7. Växtmaterial/vara |
8. Förteckning över växtarter |
9. Tidpunkt |
10. Inventeringsuppgifter A) Antal visuella undersökningar, per grupp B) Totalt antal prover C) Antal asymtomatiska prover, i förekommande fall D) Typ av fällor (eller annan alternativ metod (t.ex. svepnät)) E) Antal fällor (eller annan insamlingsmetod) F) Antal platser med fällor (om det skiljer sig från uppgiften i E) G) Typ av tester (t.ex. mikroskopisk identifiering, PCR) H) Antal tester I) Andra åtgärder (t.ex. spårhundar, drönare, helikoptrar, informationskampanjer) J) Antal andra åtgärder |
11. Anmärkningar |
||||||||||
Beskrivning |
Antal |
|||||||||||||||||||
A |
B |
C |
D |
E |
F |
G |
H |
I |
J |
|||||||||||
År 1 |
Grupp 1 – Godkända produktionsplatser |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Grupp 2 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
År n |
Grupp 1 – Godkända produktionsplatser |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Grupp 2 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
”
1.2 Praktiska arrangemang
Kolumn 2: Med undantag för ”Grupp 1 – Godkända produktionsplatser” är det frivilligt att planera inventeringen per grupp av skadegörare. Ange i tillämpliga fall den grupp skadegörare som ska inventeras tillsammans (t.ex. skadegörare på citrusfrukter, på lövskog, på barrskog, på spannmål, på potatis, på något annat (ange vad)). Om en skadegörare ska ingå i flera grupper anges i programmet uppgifterna om den skadegöraren för varje grupp.
För ”Grupp 1 – Godkända produktionsplatser” anges förteckningen över skadegörare som ska inventeras. Använd mer än en rad när det behövs för att ange de olika inventeringsplatserna i kolumn 5 ”Inventeringsplatser”. Ange uppgifter per skadegörare i denna grupp, utan aggregering på gruppnivå. Godkända produktionsplatser är de platser vars aktörer bemyndigats av den behöriga myndigheten att utfärda växtpass.
Kolumn 3: Ange det vetenskapliga namnet på skadegöraren (enligt bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/2072 eller enligt särskilda åtgärder med avseende på en viss skadegörare), med en rad per skadegörare.
Kolumn 4: Ange de geografiska platser där inventeringen ska äga rum och använd helst de lägsta tillgängliga Nuts-nivåerna. När skadegörare rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för alla skadegörare i gruppen på en rad. När skadegörare inte rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för varje skadegörare på en rad. Det går också att använda lika många rader som antal rapporterade platser, om tillämpligt.
Kolumn 5: Ange inventeringsplatserna. Använd mer än en rad per skadegörare när det krävs enligt särskilda lagstadgade krav för inventering av skadegörare, och ange antal platser som ska inventeras. När skadegörare rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för alla skadegörare i gruppen på en rad och ange totalt antal inventeringsplatser. När skadegörare inte rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för varje skadegörare på en rad och ange totalt antal inventeringsplatser. Vid användning av alternativet ”annan/annat”, ange vad det innebär:
1. |
Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog. |
2. |
Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter i andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät). |
3. |
Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri). |
Kolumn 6: Frivillig uppgift, eller i tillämpliga fall enligt särskilda lagstadgade krav för inventering av skadegörare. Ange riskområden på grundval av skadegörarnas biologi, förekomst av värdväxter, ekoklimatiska förhållanden och riskplatser.
Kolumn 7: Ange växter, frukt, utsäde, jord, förpackningsmaterial, trä, maskiner, fordon, vektor, vatten, annat (ange vad det innebär i det särskilda fallet). När förteckningen över de varor som ska inventeras anges i de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare ska programmet innehålla de planerade åtgärderna per vara på olika rader.
Kolumn 8: Ange förteckningen över växtarter/växtsläkten som ska inventeras. När det krävs enligt de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare ska programmet innehålla förteckningen över växtarter/växtsläkten, och varje växtart/växtgrupp ska anges på olika rader.
Kolumn 9: Ange vilka månader på året som inventeringen ska genomföras. När skadegörare rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för alla skadegörare i gruppen på en rad. När skadegörare inte rapporteras per grupp är det möjligt att aggregera uppgifterna för varje skadegörare på en rad.
Kolumn 10: Ange inventeringsuppgifterna, med beaktande av de särskilda lagstadgade kraven för varje skadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte kommer att vara tillgänglig. Det är endast möjligt att aggregera uppgifterna för denna kolumn per grupp av skadegörare för antalet visuella undersökningar. När det krävs enligt de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare används olika rader (t.ex. planen att använda olika typer av tester och deras antal).
2. Uppgifter i det fleråriga inventeringsprogrammet avseende statistiskt baserade inventeringar av EU-karantänskadegörare och skadegörare som omfattas av åtgärderna i artiklarna 29 och 30 i förordning (EU) 2016/2031 i områden där det inte finns någon känd förekomst av dessa skadegörare; används när statistiskt baserade inventeringar genomförs
Det fleråriga inventeringsprogrammet ska sammanfatta och motivera inventeringen, inklusive ingångsparametrarna, och den planerade provtagningen
2.1 Mall
”Statistiskt baserat inventeringsprogram för [år] avseende EU-karantänskadegörare och skadegörare som omfattas av åtgärderna i artiklarna 29 och 30 i förordning (EU) 2016/2031 i områden där det inte finns någon känd förekomst av skadegörarna
1. År |
2. Skadegörare |
3. Geografisk plats |
4. Inventeringsplatser |
5. Tidpunkt |
A. Definition av inventeringen (ingångsparametrar för RiBESS+) |
B. Planerad provtagning |
19. Förväntad konfidensgrad |
20. Hypotetisk prevalens |
21. Anmärkningar |
|||||||||||||||||||||
6. Målpopulation |
7. Epidemiologiska enheter |
8. Planerade detektionsmetoder |
9. Provtagningens effektivitet |
10. Metodens känslighet |
11. Riskfaktorer (åtgärder, platser och områden) |
12. Antal epidemiologiska enheter som ska inspekteras |
13. Antal undersökningar |
14. Antal prover |
15. Antal fällor |
16. Antal platser med fällor |
17. Antal tester |
18. Antal andra åtgärder |
||||||||||||||||||
Värdart |
Yta (ha eller annan relevant enhet) |
Antal inspektionsenheter |
Beskrivning |
Enheter |
Visuell undersökning |
Utplacering av fällor |
Testning |
Andra åtgärder |
Riskfaktor |
Risknivå |
Antal platser |
Relativ risk |
Andel av värdväxtpopulationen |
|||||||||||||||||
1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
N |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
N |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
”
2.2 Praktiska arrangemang
Förklara de antaganden som ligger till grund för inventeringens utformning per skadegörare. Sammanfatta och motivera följande:
— |
Målpopulation, epidemiologisk enhet och inspektionsenheter. |
— |
Detektionsmetod och metodens känslighet. |
— |
Riskfaktor(er) med angivande av risknivåer och motsvarande relativa risker samt andelar av värdväxtpopulationen. |
Kolumn 2: Ange det vetenskapliga namnet på skadegöraren (enligt bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/2072 eller enligt särskilda åtgärder med avseende på en viss skadegörare).
Kolumn 3: Ange de geografiska platser där inventeringen ska äga rum och använd helst de lägsta tillgängliga Nuts-nivåerna.
Kolumn 4: Ange inventeringsplatserna. Använd mer än en rad per skadegörare när det krävs enligt de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare. Planera alltid de inventeringar som ska genomföras på godkända produktionsplatser på en egen rad. Vid användning av alternativet ”annan/annat”, ange vad det innebär:
1. |
Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog. |
2. |
Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter i andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät). |
3. |
Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri). |
Kolumn 5: Ange vilka månader på året som inventeringen ska genomföras.
Kolumn 6: Ange den valda målpopulationen samt bifoga förteckning över värdarter och område som omfattas. Målpopulationen definieras som alla inspektionsenheter sammantagna. För jordbruksmark anges dess storlek vanligen i hektar, men kan även anges som odlingslotter, fält, växthus osv. Motivera valet i de underliggande antagandena i kolumn 21 (”Anmärkningar”). Ange de inventerade inspektionsenheterna. Med inspektionsenhet avses växter, växtdelar, varor, material och skadegörarvektorer som ska undersökas för identifiering och påvisande av skadegörarna. Om området för målpopulationen inte är tillgängligt anges ”N/A” och det antal inspektionsenheter som målpopulationen består av.
Kolumn 7: Ange de epidemiologiska enheter som ska inventeras, ange beskrivning och måttenhet. Med epidemiologisk enhet avses ett homogent område där interaktioner mellan skadegöraren, värdväxterna samt de abiotiska och biotiska faktorerna och förhållandena skulle resultera i samma epidemiologi vid förekomst av skadegöraren. De epidemiologiska enheterna är en uppdelning av målpopulationen och de är i epidemiologisk mening homogena och innehåller minst en värdväxt. I vissa fall kan hela värdväxtpopulationen i en region/ett område/ett land definieras som en epidemiologisk enhet. De kan vara Nuts-regioner, stadsområden, skogar, rosenträdgårdar eller lantbruk, eller ett område med storleken angiven i hektar. Motivera valet i de underliggande antagandena.
Kolumn 8: Ange de metoder som ska användas under inventeringen, inklusive antalet åtgärder för varje fall, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare för varje växtskadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig. Ange ”ja/nej” för visuella undersökningar och ange uppgifter om metoderna för utplacering av fällor, testning och andra åtgärder.
Kolumn 9: Ange en uppskattning av provtagningens effektivitet. Med provtagningens effektivitet avses sannolikheten för att välja infekterade växtdelar från en infekterad växt. För vektorer är det metodens effektivitet vad gäller att fånga in en positiv vektor när den förekommer i det inventerade området. För jord är det effektiviteten vad gäller att välja ett jordprov som innehåller skadegöraren när den förekommer i det inventerade området.
Kolumn 10: Med metodens känslighet avses sannolikheten för att en metod korrekt påvisar förekomst av skadegörare. Metodens känslighet definieras som sannolikheten för att en sant positiv värd påvisas och bekräftas som positiv, och inte identifieras felaktigt. Det är multiplikationsprodukten av provtagningens effektivitet (dvs. sannolikheten för att välja infekterade växtdelar från en infekterad växt) och den diagnostiska känsligheten (kännetecknad av den visuella undersökning och/eller det laboratorietest som används vid identifieringsprocessen).
Kolumn 11: Ange riskfaktorerna på olika rader. Använd så många rader som behövs. Ange risknivån för varje riskfaktor och motsvarande relativa risk och andel av värdväxtpopulationen.
Kolumn B: Ange antalet planerade åtgärder, med uppgift om typ av åtgärd. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig. Den information som ska anges i dessa kolumner är förknippad med informationen som anges i kolumn 8, ”Planerade detektionsmetoder”.
Kolumn 16: Ange antalet platser med fällor om detta antal skiljer sig från antalet fällor (kolumn 15) (t.ex. samma fälla används på olika platser).
Kolumn 20: Ange inventeringens känslighet, i enlighet med ISPM nr 31. Värdet på den uppnådda konfidensgraden vad gäller skadegörarfrihet beräknas på grundval av utförda undersökningar (och/eller prover) och med beaktande av metodens känslighet och den hypotetiska prevalensen.
Kolumn 21: Ange den hypotetiska prevalensen på grundval av en uppskattning före inventeringen av den troliga faktiska prevalensen av skadegöraren på fältet. Den hypotetiska prevalensen fastställs som ett mål för inventeringen och motsvarar den kompromiss som riskhanterarna gör mellan risken för att skadegöraren förekommer och de resurser som är tillgängliga för inventeringen. För en inventering för påvisande av skadegörare fastställs oftast ett värde på 1 %.