EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Protecting the EU’s financial interests - fight against fraud
Att skydda EU:s ekonomiska intressen - kampen mot bedrägerier
Att skydda EU:s ekonomiska intressen - kampen mot bedrägerier
This summary has been archived and will not be updated, because the summarised document is no longer in force or does not reflect the current situation.
Att skydda EU:s ekonomiska intressen - kampen mot bedrägerier
Sedan 1995 har det funnits en konvention som syftar till att straffrättsligt skydda EU:s och dess skattebetalares ekonomiska intressen. Under årens lopp har konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen kompletterats av en rad protokoll.
RÄTTSAKT
Rådets akt av den 26 juli 1995 om utarbetandet av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT C 316, 27.11.1995, s. 48-57)
SAMMANFATTNING
Sedan 1995 har det funnits en konvention som syftar till att straffrättsligt skydda EU:s och dess skattebetalares ekonomiska intressen. Under årens lopp har konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen kompletterats av en rad protokoll.
VILKET SYFTE HAR KONVENTIONEN?
Konventionen och dess protokoll
VIKTIGA PUNKTER
EU-länderna måste införa effektiva, proportionerliga och avskräckande straffrättsliga påföljder för att ta itu med bedrägerier som påverkar EU:s ekonomiska intressen.
Konventionen skiljer mellan bedrägeri i fråga om utgifter och inkomster.
I allvarliga fall av bedrägeri måste påföljderna omfatta frihetsstraff som kan ge upphov till utlämning i vissa fall.
I det första protokollet till konventionen, som antogs 1996, görs åtskillnad mellan ”aktiv” * och ”passiv” * korruption av offentliga tjänstemän. Där definieras också en ”en officiell tjänsteman” (både på nationell nivå och EU-nivå) och påföljderna för korruptionsbrott harmoniseras.
Juridiska personers ansvar
EU-länderna måste anta lagstiftning som tillåter att företagschefer, eller de personer som har befogenhet att fatta beslut eller utöva kontroll inom ett företag (dvs. juridiska personer), hålls straffrättsligt ansvariga. I det andra protokollet, som antogs 1997, förtydligas konventionen gällande frågorna om juridiska personers ansvar, förverkande och penningtvätt.
Nationella domstolar
År 1996 antogs ett protokoll som ger EU-domstolen tolkningsbehörighet. Detta protokoll tillåter nationella domstolar att göra framställningar till EU-domstolen för förhandsavgörande vid oklarhet i hur konventionen och dess protokoll ska tolkas.
Varje EU-land måste vidta de åtgärder som är nödvändiga för att fastställa sin behörighet över de brott det har fastställt i enlighet med dess skyldigheter enligt konventionen.
Fall av bedrägerier som involverar två eller fler länder
Om ett bedrägeri utgör ett brott och rör minst två EU-länder måste dessa länder samarbeta effektivt vid förundersökning, åtal och verkställighet av påföljder som ådömts genom till exempel ömsesidig rättslig hjälp, utlämning, överföring av lagföring eller verkställighet av domar som har meddelats i ett annat EU-land.
Tvister mellan EU-länder
Om tvister uppstår beträffande tolkningen eller tillämpningen av konventionen måste ärendet först behandlas av rådet. Om rådet inte hittar en lösning inom sex månader får en av parterna i tvisten hänskjuta frågan till EU-domstolen. Domstolen har också behörighet över tvister mellan EU-länderna och EU-kommissionen.
SEDAN NÄR GÄLLER KONVENTIONEN?
Konventionen trädde i kraft den 17 oktober 2002, tillsammans med dess första protokoll och protokollet avseende EU-domstolens tolkning. Det andra protokollet trädde i kraft den 19 maj 2009.
Konventionen och dess protokoll är öppna för undertecknande av varje land som ansluter sig till EU.
Se mer information på Europeiska byrån för bedrägeribekämpning.
VIKTIGA BEGREPP
* Aktiv korruption: ett brott som begås av en offentlig tjänsteman som ger eller lovar en muta.
* Passiv korruption: ett brott som begås av en tjänsteman som tar emot en muta.
ANKNYTANDE RÄTTSAKTER
Rådets akt av den 27 september 1996 om upprättande av ett protokoll till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT C 313, 23.10.1996, s. 1-10)
Rådets akt av den 29 november 1996 om upprättande på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen av protokollet om förhandsavgörande av Europeiska gemenskapernas domstol angående tolkningen av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT C 151, 20.5.1997, s. 1-14)
Rådets akt av den 19 juni 1997 om utarbetande av andra protokollet till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT C 221, 19.7.1997, s. 11-22)
Rådets beslut 2008/40/RIF av den 6 december 2007 om Bulgariens och Rumäniens anslutning till den på artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen grundade konventionen, om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, till dess protokoll av den 27 september 1996, till protokollet av den 29 november 1996 och till det andra protokollet av den 19 juni 1997 (EUT L 9, 12.1.2008, s. 23-24)
Senast ändrat 24.08.2015