This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52015BP0930(52)
Resolution of the European Parliament of 29 April 2015 on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Union agencies for the financial year 2013: performance, financial management and control
Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska unionens byråer för budgetåret 2013: verksamhetsresultat, ekonomisk förvaltning och kontroll
Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska unionens byråer för budgetåret 2013: verksamhetsresultat, ekonomisk förvaltning och kontroll
EUT L 255, 30.9.2015, p. 431–438
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
30.9.2015 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 255/431 |
EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION
av den 29 april 2015
om ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska unionens byråer för budgetåret 2013: verksamhetsresultat, ekonomisk förvaltning och kontroll
EUROPAPARLAMENTET UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION
— |
med beaktande av sitt beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska unionens byråer för budgetåret 2013, |
— |
med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för budgetåret 2012 (COM(2014) 607), och av de åtföljande arbetsdokumenten från kommissionens tjänsteavdelningar (SWD(2014) 285, SWD(2014) 286), |
— |
med beaktande av revisionsrättens särskilda årsrapporter (1) om årsredovisningarna för de decentraliserade byråerna för budgetåret 2013, |
— |
med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2), |
— |
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3), särskilt artikel 208, |
— |
med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de organ som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), |
— |
med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 av den 30 september 2013 med rambudgetförordning för de organ som avses i artikel 208 i Europaparlamentets och rådets förordning (5) (EU, Euratom) nr 966/2012, särskilt artikel 110. |
— |
med beaktande artikel 94 och bilaga V i arbetsordningen, |
— |
med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet samt yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för transport och turism, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0070/2015), och av följande skäl: |
A. |
Denna resolution innehåller för varje byrå, i den mening som avses i artikel 208 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, de övergripande iakttagelserna i samband med besluten om ansvarsfrihet enligt artikel 110 i delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 och artikel 3 i bilaga V i parlamentets arbetsordning. |
B. |
Byråerna har ökat kraftigt i antal under det gångna decenniet, från tre stycken år 2000 till 32 stycken år 2013. |
1.
Europaparlamentet påminner om betydelsen av de uppgifter som genomförs av byråerna och hur det påverkar de europeiska medborgarnas vardag, byråernas oberoende, speciellt när det gäller de lagstiftande byråerna och de som har funktionen att samla in oberoende information. Parlamentet påminner också om att den främsta orsaken till att byråerna inrättades var att göra oberoende tekniska eller vetenskapliga bedömningar. Parlamentet framhåller att de decentraliserade byråernas roll är att hjälpa kommissionen att genomföra unionens politik på unionens vägnar. Parlamentet uppmanar kommissionen och nätverket för unionens byråer (nedan kallat nätverket) att förbättra sina kommunikationsstrategier för att säkerställa att byråerna kommunicerar med medborgarna på ett effektivt sätt, i syfte att höja medvetenheten om produktivitet och resultat.
2.
Europaparlamentet är medvetet om byråernas roll till stöd för unionens politik. Parlamentet uppmanar till ett mer omfattande utnyttjande av denna expertis och kapacitet under de relevanta faserna av den politiska processen inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet understryker byråernas bidrag till arbetet för att uppnå målen i Europa 2020-strategin.
3.
Europaparlamentet är medvetet om att ett stort antal byråer skapats inom området för frihet, säkerhet och rättvisa, men påminner om att de uppdrag som byråerna utför är mycket viktiga och har en direkt inverkan på medborgarnas vardagsliv. Parlamentet betonar att alla nya byråer har installerats som en reaktion på ett särskilt behov. Parlamentet noterar att vissa byråer inom området för frihet, säkerhet och rättvisa är operativa byråer och att genomförandet av deras budgetar även beror på externa faktorer.
4.
Europaparlamentet anser att diskussionen om förslagen till byråernas årliga arbetsprogram och de fleråriga strategierna i de ansvariga utskotten bidrar till att säkerställa att programmen och strategierna avspeglar de politiska prioriteringarna.
5.
Europaparlamentet noterar utifrån uppgifter från revisionsrättens sammanfattning av resultaten i 2013 års granskningar av de europeiska byråerna och andra organ (nedan kallad revisionsrättens sammanfattning) att byråernas budget för 2013 uppgick till cirka 2 miljarder EUR, vilket motsvarar en ökning med 25 % jämfört med 2012 och cirka 1,4 % av unionens allmänna budget. Parlamentet konstaterar att denna ökning till största delen kan hänföras till de nyligen inrättade byråerna och till nya ansvarsområden för vissa byråer. Från uppgifter i revisionsrättens sammanfattning konstaterar parlamentet att byråerna sysselsätter omkring 6 500 fast och tillfälligt anställda tjänstemän, vilket representerar 14 % av det totala antalet tjänstemän som faller under den allmänna unionens budget. Parlamentet noterar vidare att omkring 2 900 kontraktsanställda och utsända personer arbetar för byråerna.
6.
Europaparlamentet påminner om att byråerna medför en hög anseenderisk för unionen, eftersom de har en betydande inverkan på politik, beslutsfattande och genomförande av program inom områden med avgörande betydelse för unionsmedborgarna.
7.
Europaparlamentet noterar att principen ”valuta för pengarna” gäller även för byråerna och att de bör visa att deras verksamhet bedrivs på ett effektivt sätt, som säkerställer att medborgarna hålls väl informerade om resultatet av byråernas verksamhet. Parlamentet uppmanar nätverket att hålla den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten väl informerad om tillämpningen och mervärdet av de gemensamma principerna och handböckerna om system och ramar för resultatmätning, årliga och fleråriga programplaneringsdokument, centrala resultatindikatorer och rapporterings- och utvärderingsverktyg.
Gemensam ansats och kommissionens färdplan
8. |
Europaparlamentet påminner om att parlamentet, rådet och kommissionen i juli 2012 antog en gemensam ansats för de decentraliserade byråerna (nedan kallad den gemensamma ansatsen), en politisk överenskommelse om deras framtida förvaltning och en reform av dem. Parlamentet noterar att kommissionen är ansvarig för uppföljningen av denna överenskommelse. |
9. |
Europaparlamentet välkomnar kommissionens färdplan för uppföljning av den gemensamma ansatsen för EU:s decentraliserade byråer (nedan kallad färdplanen) som upprättades i december 2012, och uppmuntrar alla berörda parter att fortsätta anamma de idéer som uttrycks i denna. Parlamentet noterar att det i kommissionens färdplan ingick en detaljerad plan över hur uppföljningen av den gemensamma ansatsen ska genomföras och satte upp 90 punkter där åtgärder måste vidtas från samtliga berörda parter. |
10. |
Europaparlamentet har tagit del av kommissionens lägesrapport om genomförandet av den gemensamma ansatsen, dess agenda för 2013 och framåt samt de ansträngningar som kommissionen och de decentraliserade byråerna har gjort gemensamt och som visat sig vara framgångsrika. Parlamentet gläder sig i detta avseende över att de närmare bestämmelserna och rollerna för byråernas interna kontrollfunktioner och interna revisionsenheter tydliggjordes i den nya rambudgetförordningen (6) samt över riktlinjerna för byråernas bedrägeribekämpande strategier som utarbetats av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). |
11. |
Europaparlamentet konstaterar utifrån uppgifter från nätverket att byråerna har lyckats väl med att genomföra åtgärderna i den gemensamma ansatsen. Parlamentet konstaterar dessutom att enligt den undersökning som nätverket genomförde bland byråerna och som ingår i färdplanen låg antalet genomförda åtgärder som är relevanta för byråerna på 96 %. |
12. |
Europaparlamentet noterar att kommissionens avdelningar har utarbetat standardbestämmelser som innehåller relevanta rättsliga bestämmelser som speglar de principer som har överenskommits i den gemensamma ansatsen samt andra bestämmelser som vanligtvis ingår i byråernas grundrättsakter. Parlamentet konstaterar att dessa standardbestämmelser används som referenspunkt när nya byråer upprättas eller när befintliga grundrättsakter revideras. |
13. |
Europaparlamentet noterar att kommissionen, med bidrag från byråerna har utarbetat riktlinjer med standardbestämmelser för huvudkontorsavtal mellan decentraliserade byråer och värdmedlemsstaterna. Parlamentet uttrycker oro över att 10 byråer ännu inte har något huvudkontorsavtal. Parlamentet uppmanar dessa byråer att prioritera frågan om huvudkontorsavtal i syfte att öka effektiviteten och dra ner på kostnader. Parlamentet uttrycker oro över att avsaknaden av huvudkontorsavtal kan få allvarliga följder för byråernas personal, och uppmanar medlemsstaterna att slutföra avtalen innan nästa ansvarsfrihetsförfarande inleds. |
14. |
Europaparlamentet anser att man måste genomföra en ordentlig utvärdering för att bedöma möjligheterna att slå samman byråer som utför liknande uppgifter, inte enbart för att undvika resursslöseri utan också för att uppnå en kritisk massa så att byråerna verkligen blir effektiva. |
15. |
Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har förbättrat sin service till byråerna både när det gäller allmänna och specifika rekommendationer genom att använda information och förslag som tillhandahålls av nätverket. Parlamentet noterar mot bakgrund av begränsade ekonomiska och mänskliga resurser att dessa förbättringar har lett till att strukturella åtgärder har övervägts för att rationalisera byråernas verksamhet. Parlamentet noterar att dessa åtgärder redan har gett resultat i form av bland annat gemensamma tjänster för byråerna, och uppmuntrar byråerna att gå vidare i detta arbete. |
Budgetmässig och ekonomisk förvaltning
16. |
Europaparlamentet påminner om att ettårighet tillsammans med enhet och balans är tre grundläggande redovisningsprinciper som är nödvändiga för att säkerställa ett effektivt genomförande av unionens budget. Parlamentet konstaterar att de decentraliserade byråerna i vissa fall inte följer denna princip om ettårighet fullt ut. Parlamentet uppmanar byråerna att i så hög grad som möjligt korrigera detta. |
17. |
Europaparlamentet noterar utifrån revisionsrättens sammanfattning att den höga andelen överföringar av åtagandebemyndiganden fortsatt är det vanligaste problemet inom budgetförvaltning och ekonomisk förvaltning och att detta problem berör 24 byråer. Parlamentet konstaterar att en hög andel överföringar till efterföljande budgetår strider mot principen om budgetens ettårighet. |
18. |
Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten i sju fall fortfarande noterade en stor andel överföringar som hade förfallit från tidigare år. Parlamentet konstaterar att sådana överföringar visar att de anslag som fördes över gjordes på grundval av överskattade behov eller på annat sätt inte var motiverade. Parlamentet uppmanar byråerna att göra allt som står i deras makt, särskilt att införa bättre budgetplaneringsprocesser, för att förebygga framtida överföringar, och att särskilt fokusera på byråer med överföringar som förfallit från tidigare år. |
19. |
Europaparlamentet konstaterar att kommissionen antog den nya rambudgetförordningen den 30 september 2013 i syfte att förenkla de regler som gäller för byråerna. |
20. |
Europaparlamentet noterar att kommissionen, för att säkerställa en bättre överensstämmelse och jämförbarhet mellan dokument som utarbetas av byråerna, arbetar tillsammans med byråerna för att ta fram dels riktlinjer för programdokument, bestående av en årlig och en flerårig komponent, dels en mall för konsoliderade årliga verksamhetsrapporter som är anpassad till kraven i rambudgetförordningen. |
21. |
Europaparlamentet konstaterar att rambudgetförordningen föreskriver att en konsoliderad årlig verksamhetsrapport ska skickas senast den 1 juli varje år till kommissionen, revisionsrätten och den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten, med information från den årliga verksamhetsrapporten och interna och externa revisionsrapporter, samt finansiella rapporer som krävdes i den tidigare rambudgetförordningen. Parlamentet noterar att rapporterna om ansvarsfrihet ska hållas åtskilda på grund av deras särskilda karaktär och de särskilda mottagarna av de preliminära räkenskaperna. |
22. |
Europaparlamentet beklagar att revisionsrätten för Frontex och Europeiska institutet för innovation och teknik behövde avge uttalanden med reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som låg till grund för räkenskaperna. Parlamentet är oroat över det fortsatt höga antalet (97) anmärkningar från revisionsrätten angående 35 byråer. Parlamentet uppmanar med kraft nätverket att se till att de berörda byråerna vidtar alla åtgärder som krävs för att följa upp revisionsrättens iakttagelser. |
Samarbete mellan byråerna – delade tjänster och synergier
23. |
Europaparlamentet är tveksamt till byråernas geografiska belägenhet, i många fall långt ifrån övriga EU-institutioner. Parlamentet anser inte att geografiskt avstånd är nödvändigt för att skydda byråernas oberoende, och inte heller att det skyddar mot oönskad inblandning av vare sig kommissionen eller medlemsstaterna, men att det i samtliga fall medför extra resekostnader och försvårar utnyttjandet av synergieffekter, såsom mer centraliserade administrativa och finansiella tjänster som delas av alla eller några byråer. |
24. |
Europaparlamentet konstaterar att samtliga byråer har sett över sina interna administrativa rutiner i linje med de tidigare rekommendationerna från den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten. Parlamentet noterar vidare att ett antal byråer redan har genomfört en regelbunden processanalys enligt ISO-certifieringen (ISO 9001) samt att revisioner har utförts av deras kvalitets- och internrevisionsavdelningar. Parlamentet konstaterar att vissa byråer har tagit hjälp av konsulter för att göra en utvärdering av sina interna administrativa processer. |
25. |
Europaparlamentet välkomnar det faktum att rambudgetförordningen ger möjlighet att dela eller överföra tjänster i de fall det kan vara kostnadseffektivt. Parlamentet påminner om att byråerna redan söker synergier, utbyter bästa praxis och delar tjänster för att få en effektiv drift och utnyttja sina resurser på bästa möjliga sätt. Parlamentet välkomnar att byråerna stärker samarbetet sinsemellan. Detta samarbete kommer att intensifieras ytterligare under de kommande åren och leda till att byråerna kan fortsätta uppfylla sina mål. Parlamentet noterar att 82 % av byråerna har undertecknat ett samförståndsavtal med andra byråer. Parlamentet uppmanar byråerna att fortsätta att bygga ut sitt redan väletablerade samarbete och sina gemensamma tjänster. Parlamentet uppmanar byråerna att aktivt arbeta för ytterligare samarbete i syfte att göra arbetet mer effektivt och ändamålsenligt. |
26. |
Europaparlamentet erfar från byråerna att ett onlinebaserat kommunikationsverktyg har tagits fram, vilket fungerar som en plattform för utbyte av information, kunskap och bästa praxis mellan byråerna och innehåller en databas med gemensamma tjänster inom olika områden samt referenser till nya initiativ. Parlamentet noterar att samarbetet mellan byråerna förstärks kontinuerligt inom deras respektive specialområden och att 65 % av byråerna inom en snar framtid räknar med att ta fram nya initiativ och underteckna nya samförståndsavtal med andra byråer. |
Verksamhetsresultat
27. |
Europaparlamentet är positivt till byråernas överenskommelse att använda gemensamma principer för en effektiv och ändamålsenlig resultatinriktad förvaltning, gemensamma riktlinjer för resultatmätningssystem, årliga och fleråriga programplaneringsdokument samt rapporterings- och utvärderingsverktyg. Parlamentet betonar att det är viktigt att nätverket blir en av medlemmarna i den nya interinstitutionella arbetsgruppen för frågor som rör resultat i syfte att främja en samsyn på konceptet bra och förbättrat resultat. Parlamentet begär att revisionsrätten ska utvärdera byråernas verksamhetsresultat i tid inför granskningen 2016 av den fleråriga budgetramen. |
28. |
Europaparlamentet ser positivt på trenden att fokusera rapporteringen mer på effektivitet och uppnådda resultat. Parlamentet begär en ytterligare förbättring av rapporteringssystemet i detta avseende för att förstärka byråernas demokratiska ansvarsskyldighet. |
Personaladministration
29. |
Europaparlamentet noterar att kommissionen i juli 2013 antog ett meddelande (7) för att upprätta en programmering av mänskliga och ekonomiska resurser för de decentraliserade byråerna för perioden 2014–2020, i syfte att se till att resurserna är förenliga med de begränsningar som har satts i detta avseende inom den fleråriga budgetramen 2014–2020. |
30. |
Europaparlamentet erfar från nätverket att de flesta byråer redan, om än med stora svårigheter, har genomfört den begärda personalminskningen på 5 % i sina fleråriga planer för personalpolitik. Parlamentet beklagar att kommissionen har upprättat ytterligare en omplaceringspool på 5 % av personalen, vilket får effekten av ytterligare nedskärningar av byråernas tjänsteförteckningar och överskrider det överenskomna femprocentiga målet. |
31. |
Europaparlamentet konstaterar utifrån uppgifter från nätverket att vissa byråer redan har stora svårigheter att fullgöra sina uppdrag med de begränsade resurser som ställs till deras förfogande. Parlamentet noterar med oro att det blir svårt för byråerna att hålla samma kvalitetsnivå i arbetet om dessa personalnedskärningar fortsätter med tanke på att unionen överlåter allt fler arbetsuppgifter och allt större ansvar på dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över planen gällande ytterligare personalnedskärningar och att anpassa den till den specifika situationen med välfungerande byråer som är framgångsrika i att fullfölja sina uppdrag och uppskattas för det arbete de utför. |
32. |
Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt i budgetförfarandet att personal vars löner finansieras med avgifter från industrin, och som därför inte finansieras med medel från unionsbudgeten, bör undantas från unionens årliga enprocentiga nedskärning. Parlamentet anser att kommissionen bör se byråer som främst finansieras med medel från unionsbudgeten som ett separat fall och utarbeta en särskild ram för byråer som främst finansieras av industrin, vilken bör stå i proportion till de tjänster som den berörda byrån tillhandahåller. |
33. |
Europaparlamentet anser generellt att rekryteringsförfarandena behöver förbättras, med särskild inriktning på bland annat transparens. |
34. |
Europaparlamentet noterar att nätverket har kommit överens om att skapa en byråövergripande grupp av utredare för att genomföra disciplinära utredningar. Parlamentet noterar också att de kandidater som har nominerats av byråerna kommer att genomgå en särskild utbildning för detta ändamål som genomförs av kommissionens utrednings- och disciplinbyrå. |
Nätverkets samarbete med parlamentet
35. |
Europaparlamentet är nöjt med nätverkets samarbete med ansvarigt parlamentsutskott och uppskattar den tillgänglighet och öppenhet som byråernas direktörer visar i kontakter med utskottet inom ramen för det årliga ansvarsfrihetsförfarandet. Parlamentet uppmanar nätverket och de enskilda byråerna att ytterligare utöka sin kommunikation och sitt samarbete med parlamentet utöver ansvarsfrihetsförfarandet. |
Intressekonflikter och transparens
36. |
Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i enlighet med färdplanen offentliggjorde ”Riktlinjer för förebyggande och hantering av intressekonflikter i EU:s decentraliserade organ” (nedan kallade riktlinjer) i december 2013. Parlamentet noterar att dessa riktlinjer omfattar bestämmelser om offentliggörande av intresseförklaringar för styrelseledamöter, verkställande direktörer, experter i vetenskapliga kommittéer eller andra sådana organ samt personal. Parlamentet noterar också att riktlinjerna ger en tydlig hänvisning till de strategier som har antagits av byråerna. Parlamentet noterar att ett antal byråer har upprättat eller sett över sina strategier för förebyggande och hantering av intressekonflikter i syfte att spegla riktlinjerna. |
37. |
Europaparlamentet noterar att riktlinjerna inte är rättsligt bindande för byråerna, och uppmanar kommissionen att undersöka hur mer bindande överenskommelser med byråerna kan ingås i syfte att främja transparens och undvika intressekonflikter. |
38. |
Europaparlamentet konstaterar utifrån uppgifter från byråerna att unionsmedborgarnas förtroende för EU:s institutioner, byråer och organ är av högsta vikt. Parlamentet noterar att byråerna har infört ett antal konkreta åtgärder och verktyg för att på lämpligt sätt hantera riskerna med faktiska och upplevda intressekonflikter, och att 88 % av byråerna redan har tagit fram relevanta strategier för förebyggande och hantering av intressekonflikter, samt att resterande 12 % är i färd med att göra det. Parlamentet konstaterar också att det i 81 % av byråernas strategier även tas hänsyn till utsända nationella experter samt extern och tillfällig personal. |
39. |
Europaparlamentet noterar emellertid att ett antal byråer fortfarande har svårigheter att genomföra sina strategier för oberoende, särskilt med avseende på bemanning av expertgrupper och vetenskapliga paneler och kommittéer. Parlamentet rekommenderar byråerna att behandla denna fråga tillsammans med kommissionen, med beaktande även av rekommendationerna från Europeiska ombudsmannens undersökning på eget initiativ (OI/6/2014/NF), som inleddes den 12 maj 2014. Rekommendationerna återfinns i skrivelsen till kommissionen om sammansättningen av kommissionens expertgrupper. |
40. |
Europaparlamentet noterar att 61 % av byråerna redan har lagt ut meritförteckningar och intresseförklaringar för styrelsemedlemmar, ledningspersonal och externa och interna experter på sin webbsida. Parlamentet noterar att övriga byråer har enats om att offentliggöra samma information efter antagandet av reviderade strategier, och förväntar sig att byråerna ska anta de reviderade strategierna och offentliggöra denna information utan onödiga förseningar. |
41. |
Europaparlamentet noterar att de utstationerade nationella experterna, externt kontrakterade och tillfälligt anställda inte nämns specifikt i riktlinjerna, och att det särskilt för så kallade oberoende experter fortfarande finns tolkningsutrymme, till exempel för akademiker som också har bedrivit forskning för enskilda företag eller för näringslivet i stort. Parlamentet uppmanar nätverket att säkerställa en harmoniserad strategi i detta avseende, som också förebygger indirekta intressekonflikter. |
42. |
Europaparlamentet konstaterar att Olaf utarbetade riktlinjer för byråernas antibedrägeristrategier och att byråernas bidrag beaktades i detta arbete. Parlamentet noterar att Olaf har fungerat som stöd för byråerna för att underlätta genomförandet av dessa riktlinjer. |
43. |
Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att följa upp sin särskilda rapport nr 15/2012 Management of conflicts of interest in selected EU Agencies. |
44. |
Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att regelbundet utvärdera byråernas transparens och integritet och att offentliggöra resultatet av dessa utvärderingar. |
Synlighet
45. |
Europaparlamentet beklagar dels att byråerna inte är synligare, dels avsaknaden av demokratisk ansvarighet, till följd av att byråerna är relativt okända för medborgarna och utsatta för externt inflytande från specialiserade lobbyister, särskilt de som representerar stora företag. |
46. |
Europaparlamentet konstaterar att nästan alla byråer under 2014 informerade om att de är unionens byråer på sina webbplatser. Parlamentet uppmanar med kraft övriga byråer att lägga till denna information snarast, och uppmanar byråerna att säkerställa att de och deras verksamhet kopplas samman med unionen. |
47. |
Europaparlamentet välkomnar visa byråers initiativ att införa offentliga samråd i vissa av sina strategier. Parlamentet uppmanar byråerna att fortsätta med detta. |
48. |
Europaparlamentet noterar i samband med socialt ansvarstagande att byråerna vid ingående av alla avtal för externa tjänster måste se till att leverantörerna förbinder sig att följa lokal arbets- och skattelagstiftning. Parlamentet noterar att byråerna även vidtog ytterligare åtgärder för att främja socialt ansvarstagande, antingen till följd av den sociala profilen av deras specifika uppdrag eller i relation till de lokala samhällen där de verkar. |
49. |
Europaparlamentet noterar i synnerhet följande åtgärder:
|
50. |
Europaparlamentet konstaterar att endast en byrå, Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (CdT), offentliggör sin årliga verksamhetsrapport på unionens samtliga officiella språk, medan tre byråer översätter sammanfattningar av sina verksamhetsrapporter på 23 officiella språk, där gaeliska är undantaget. |
51. |
Europaparlamentet noterar att nätverket under ledning av CdT har genomfört en undersökning om byråernas förhållningssätt till flerspråkighet. Parlamentet konstaterar att undersökningen visar en stor variation i förhållningssättet till flerspråkighet och noterar att det inte finns någon språkpolitik som passar alla byråerna, eftersom varje byrå har olika målgrupper, olika krav från intressenterna samt varierande budgetar och storlek. |
52. |
Europaparlamentet konstaterar dock att alla byråer strävar efter att tillämpa en flerspråkig praxis i sina aktiviteter online, och strävar efter att ha åtminstone ett avsnitt eller ett dokument på sin webbplats som ger grundläggande information om byrån på samtliga officiella EU-språk. Parlamentet påpekar att även om en flerspråkig praxis kräver ett stort ekonomiskt åtagande, behöver byråerna snarast vidta åtgärder på detta område. |
53. |
Europaparlamentet noterar att resultatet av byråernas arbete offentliggörs genom att verksamhetsrapporterna läggs ut på webbplatserna. Parlamentet konstaterar också att delar av verksamhetsrapporterna innehåller beskrivningar som på ett lättillgängligt sätt förklarar hur unionens medel används i byråernas budget. Parlamentet konstaterar att de flesta byråerna tar fram rapporter som visar hur deras specifika arbetsuppgifter inverkar på unionsmedborgarna och som förklarar varför deras arbete är viktigt. |
54. |
Europaparlamentet noterar att många byråer har utökat sin närvaro online och har gjort stora insatser för att bli mer synliga, och välkomnar detta aktiva tillvägagångssätt. Parlamentet uppmanar dessutom byråerna att arbeta för att bli mer synliga med hjälp av andra verktyg, såsom sociala nätverk, öppet hus-dagar, deltagande i mässor och andra liknande aktiviteter för att säkerställa att unionsmedborgarna på ett transparent sätt hålls välinformerade om byråernas verksamhet. |
Internkontroller
55. |
Europaparlamentet konstaterar att 10 byråer fick totalt 17 kommentarer om frågor som gällde intern kontroll, vilket är ett framsteg jämfört med 2012, då 22 byråer fick 34 kommentarer i dessa frågor. Parlamentet noterar att i fyra fall gällde dessa frågor genomförandet av standarderna för intern kontroll, som inte antogs vid årsskiftet eller som antogs men endast delvis genomfördes, eller där korrigerande åtgärder fortfarande pågick. Parlamentet noterar också att kommentarerna om förvaltning av anläggningstillgångar och handläggning av bidrag var färre jämfört med 2012. |
56. |
Europaparlamentet noterar att rollerna för kommissionens internrevisionstjänst och byråernas internrevisionsenheter har förtydligats ytterligare i rambudgetförordningen genom att förutsättningar har skapats för bättre samordning av arbetet, utbyte av information och övergripande synergier mellan dem. Parlamentet noterar också att rambudgetförordningen ger byråerna möjlighet att dela revisionsenheter och uppmanar dem att i möjligaste mån göra det. |
57. |
Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att ytterligare fokusera på att granska byråernas sunda ekonomiska förvaltning, framför allt med avseende på hur ekonomiskt, effektivt och ändamålsenligt byråerna har använts sina anslag när de har utfört sina uppdrag. |
Självfinansierande byråer
58. |
Europaparlamentet upprepar att EU-organ som inte omfattas av de ekonomiska bestämmelserna i rambudgetförordningen av konsekvensskäl bör upprätta liknande bestämmelser där så är lämpligt. (8) Parlamentet betonar att nuvarande överskott måste hanteras så snart som möjligt, och att möjligheten att återföra pengarna till unionsbudgeten bör undersökas. Parlamentet hänskjuter frågan till den interinstitutionella arbetsgruppen för frågor om resultat. |
Övriga kommentarer
59. |
Europaparlamentet välkomnar byråernas insatser för att ta itu med frågan om kostnadseffektivitet och miljövänlighet i arbetsmiljön. Parlamentet uppmuntrar byråerna att ytterligare sträva efter kostnadseffektiva och miljövänliga lösningar med avseende på arbetsledning och fastighetsförvaltning, och att i större utsträckning tillämpa digitala lösningar, såsom videokonferenser, i syfte att minska resekostnader och andra kostnader. |
60. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till de byråer som omfattas av detta förfarande för beviljande av ansvarsfrihet samt till rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
(2) EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.
(3) EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.
(4) EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.
(5) EUT L 328, 7.12.2013, s. 42.
(6) Delegerade förordning (EU) nr 1271/2013.
(7) COM(2013) 519.
(8) För närvarande CPVO (Gemenskapens växtsortsmyndighet) i Angers och KHIM (Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster)) i Alicante.