EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019R0159
Commission Implementing Regulation (EU) 2019/159 of 31 January 2019 imposing definitive safeguard measures against imports of certain steel products
Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 av den 31 januari 2019 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter
Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 av den 31 januari 2019 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter
C/2019/709
EUT L 31, 1.2.2019, p. 27–74
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 01/07/2024
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32019R0159R(01) | (FI) | |||
Modified by | 32019R1590 | ersätter | artikel 1 punkt 5 | 01/10/2019 | |
Modified by | 32019R1590 | ersätter | artikel 1 punkt 3 | 01/10/2019 | |
Modified by | 32019R1590 | ersätter | bilaga IV | 01/10/2019 | |
Modified by | 32019R1590 | ersätter | bilaga III.2 | 01/10/2019 | |
Modified by | 32019R1590 | ersätter | artikel 1 punkt 2 | 01/10/2019 | |
Modified by | 32020R0035 | ersätter | artikel 1 punkt 2 | 01/10/2019 | |
Modified by | 32020R0035 | ersätter | bilaga IV.1 text | 01/10/2019 | |
Modified by | 32020R0894 | ersätter | artikel 1 punkt 3 | 01/07/2020 | |
Modified by | 32020R0894 | ersätter | artikel 1 punkt 2 | 01/07/2020 | |
Modified by | 32020R0894 | ersätter | bilaga IV | 01/07/2020 | |
Modified by | 32020R0894 | ersätter | artikel 1 punkt 5 | 01/07/2020 | |
Modified by | 32020R0894 | ersätter | bilaga III.2 | 01/07/2020 | |
Modified by | 32020R2037 | ersätter | bilaga III.2 | 01/01/2021 | |
Modified by | 32020R2037 | ersätter | bilaga IV | 01/01/2021 | |
Modified by | 32021R1029 | ersätter | bilaga IV | 01/07/2021 | |
Modified by | 32021R1029 | tillägg | artikel 10 punkt 2 | 01/07/2021 | |
Validity extended by | 32021R1029 | 01/07/2021 | 30/06/2024 | ||
Modified by | 32021R1091 | ersätter | bilaga IV tabell IV.2 led 4.B | 01/07/2021 | |
Modified by | 32021R1091 | ersätter | bilaga IV tabell IV.2 led 4.A | 01/07/2021 | |
Modified by | 32021R1091 | ersätter | bilaga IV tabell IV.1 led 4.B | 01/07/2021 | |
Modified by | 32021R1091 | ersätter | bilaga IV tabell IV.1 led 4.A | 01/07/2021 | |
Modified by | 32022R0434 | ersätter | bilaga IV | 17/03/2022 | |
Modified by | 32022R0664 | ersätter | artikel 6 punkt 2 text | 01/05/2022 | |
Modified by | 32022R0664 | ersätter | bilaga IV | 01/05/2022 | |
Modified by | 32022R0664 | ersätter | bilaga III led III.2 | 01/05/2022 | |
Modified by | 32022R0978 | ersätter | artikel 1 punkt 5 | 01/07/2022 | |
Modified by | 32022R0978 | ersätter | bilaga III led III.2 | 01/07/2022 | |
Modified by | 32022R0978 | ersätter | bilaga IV | 01/07/2022 | |
Modified by | 32023R0104 | tillägg | bilaga V | 02/02/2019 | |
Modified by | 32023R1301 | ersätter | bilaga III led III.2 | 01/07/2023 | |
Modified by | 32023R1301 | ersätter | bilaga IV tabell IV.2 led 9 | 01/07/2023 | |
Modified by | 32023R1301 | ersätter | bilaga IV tabell IV.1 led 9 | 01/07/2023 | |
Modified by | 32023R1331 | ersätter | bilaga IV tabell IV.1 led 7 | 01/07/2023 | |
Modified by | 32023R1331 | ersätter | bilaga IV tabell IV.1 led 17 | 01/07/2023 | |
Modified by | 32023R2840 | ersätter | bilaga IV tabell IV.1 led 8 | 01/01/2024 | |
Modified by | 32023R2840 | ersätter | bilaga IV tabell IV.1 led 13 | 01/01/2024 | |
Modified by | 32023R2840 | ersätter | bilaga IV tabell IV.1 led 28 | 01/01/2024 | |
Modified by | 32023R2840 | ersätter | bilaga IV tabell IV.1 led 9 | 01/01/2024 | |
Modified by | 32023R2840 | ersätter | bilaga IV tabell IV.1 led 25.A | 01/01/2024 | |
Modified by | 32024R1782 | ersätter | bilaga III.2 | 01/07/2023 | 30/06/2024 |
Modified by | 32024R1782 | ersätter | bilaga IV | 01/07/2024 | |
Modified by | 32024R1782 | ersätter | artikel 1 punkt 5 | 01/07/2024 | |
Modified by | 32024R1782 | Strykning | artikel 6 punkt 2 | 01/07/2024 | |
Modified by | 32024R1782 | ersätter | artikel 10 stycke 2 | 01/07/2024 | |
Modified by | 32024R1782 | ersätter | artikel 1 punkt 2 | 01/07/2024 | |
Modified by | 32024R1782 | Strykning | artikel 2 punkt 2 mening 2 | 01/07/2024 | |
Modified by | 32024R1782 | tillägg | artikel 1 punkt 7 | 01/07/2024 | |
Modified by | 32024R1782 | ersätter | bilaga III.2 | 01/07/2024 | |
Modified by | 32024R1782 | ersätter | artikel 1 punkt 3 | 01/07/2024 | |
Validity extended by | 32024R1782 | 01/07/2024 | 30/06/2026 |
1.2.2019 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 31/27 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/159
av den 31 januari 2019
om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/478 av den 11 mars 2015 om gemensamma importregler (1), särskilt artikel 16,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (2), särskilt artikel 13, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Provisoriska åtgärder
(1) |
Den 18 juli 2018 infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1013 (3) provisoriska skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter (nedan kallad förordningen om provisoriska skyddsåtgärder). |
(2) |
Undersökningen inleddes av kommissionen på eget initiativ den 26 mars 2018 (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (4) avseende 26 olika stålproduktkategorier, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/478 och artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755. |
(3) |
Den 28 juni 2018 utvidgade kommissionen skyddsåtgärdsundersökningen till att omfatta två ytterligare produktkategorier (nedan kallat tillkännagivande om utvidgning) (5). |
(4) |
Såsom nämns i skäl 20 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder omfattade undersökningen perioden 2013–2017 (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
1.2 Korrekt förfarande
(5) |
Kommissionen mottog 452 svar på frågeformuläret från berörda parter inom ramen för denna undersökning. |
(6) |
Kommissionen har också mottagit ett stort antal skriftliga synpunkter på slutsatserna i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder från unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, användare, organisationer och myndigheter i tredjeländer. |
(7) |
Efter införandet av de provisoriska åtgärderna åtog sig kommissionen att mer ingående undersöka den information (inbegripet de senaste uppgifterna) som lämnats av unionstillverkarna för det slutliga fastställandet. Med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga unionstillverkare var det i praktiken omöjligt att genomföra kontrollbesök på plats hos varje enskild unionstillverkare. Följaktligen har kommissionen valt att kontrollera uppgifternas kvalitet och tillförlitlighet genom att kontrollera ett urval av tillverkare som täcker en tillräckligt stor produktionsvolym och så många som möjligt av de produktkategorier som är föremål för undersökning. På grundval av detta, kontrollerade kommissionen frågeformulärsvar på plats hos tio unionstillverkare som svarade för över 15 % av den totala försäljningen i unionen under 2017 av den undersökta produkten. |
(8) |
Mellan juni och september 2018 genomfördes dessutom kontrollbesök på plats hos följande unionstillverkare:
|
(9) |
För att erhålla de senaste uppgifterna för sitt slutliga fastställande anmodade kommissionen den 7 september 2018 unionstillverkarnas intresseorganisationer att lämna uppdaterade uppgifter om de undersökta produktkategorierna. |
(10) |
I enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2015/478 och artikel 3 i förordning (EU) 2015/755 beviljades alla berörda parter som begärt att bli hörda inom den fastställda tidsfristen ett sådant hörande. Den 12, 13 och 14 september och den 1 oktober 2018 anordnade kommissionen 93 individuella höranden, under vilka 150 berörda parter lämnade synpunkter. |
(11) |
De synpunkter som lämnats av de berörda parterna inom den fastställda tidsfristen, skriftligen eller muntligen vid förhandlingen, övervägdes vederbörligen och togs i beaktande där så var lämpligt. |
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN ELLER DIREKT KONKURRERANDE PRODUKT
(12) |
Den produkt som berörs är vissa stålprodukter som tillhör de 28 stålproduktkategorier som definieras i tillkännagivandet om inledande, ändrat genom meddelandet om förlängning, tillsammans. Dessa produktkategorier som omfattas av Förenta staternas tulltaxebestämmelser enligt Section 232 i US Trade Expansion Act från 1962 (nedan kallade åtgärder enligt Section 232). |
2.1 Definition av en enda produktkategori
(13) |
Kommissionen har definierat den produkt som omfattas av skyddsåtgärdsundersökningen i skälen 11–17 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder, där den lade fram en detaljerad motivering till stöd för en övergripande analys mot bakgrund av det starka sambandet mellan alla de undersökta produktkategorierna. |
(14) |
Efter offentliggörandet av förordningen om provisoriska skyddsåtgärder hävdade flera berörda parter att det inte finns en enda berörd produkt, utan flera berörda produkter. Dessa parter påpekade att tillkännagivandet om inledande inte hänvisar till en enda berörd produkt, men använder plural i vissa avsnitt och hänvisar till ”de berörda produkterna”. |
(15) |
Samma parter hävdade att den metod som använts av kommissionen i den aktuella undersökningen strider mot överprövningsorganets utslag i målet Förenta staterna–skyddsåtgärder på stålimport (6). I detta fall slog överprövningsorganet fast att tillämpningen av en övergripande metod för att beräkna ”oförutsedd utveckling” skulle kunna leda till tillämpningen av ”skyddsåtgärder på en bred produktkategori, även om importen av en eller flera av dessa produkter inte ökade och inte var en följd av “oförutsedd utveckling””, vilket inte skulle uppfylla kravet i artikel XIX i Gatt. Dessa parter hävdade också att i skyddsåtgärdsundersökningen från 2002 gällande stål (7) utförde kommissionen en separat analys per produktkategori, varför samma individuella bedömning borde göras även i detta fall. |
(16) |
Slutligen har flera berörda parter ifrågasatt de samband och kopplingar mellan produktkategorier som kommissionen framhävde för att motivera sin enda analys. Samtidigt som man erkänner att sådana kopplingar finns mellan vissa produktkategorier, ansåg dessa parter att de inte förekommer i alla produktkategorier, t.ex. mellan kolstål och rostfritt stål, eller mellan platta produkter, långa produkter och rör. |
(17) |
Kommissionen har analyserat dessa argument och avvisar dem av följande skäl. För det första anges tydligt i tillkännagivandet om inledande vid upprepade tillfällen och utom tvivel, att de 28 produktkategorier som var föremål för undersökningen behandlades som en enda grupp av produkter vid bedömningen av huruvida villkoren för att införa skyddsåtgärder var berättigade. I förordningen om provisoriska skyddsåtgärder hänvisas till de 28 produktkategorierna som ”den berörda produkten” eller ”de berörda produktkategorierna” (se skäl 11 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder) och analysen görs på grundval av de 28 produktkategorierna som helhet (se skäl 22 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder). Hänvisningen till ”de berörda produkterna” bör följaktligen förstås som produktkategorier som behandlas tillsammans som en del av en enda berörd produkt. |
(18) |
För det andra medför inte WTO-avtalet om skyddsåtgärder några särskilda skyldigheter avseende definitionen eller omfattningen av den undersökta produkten och det innehåller inte heller några riktlinjer i denna fråga, vilket bekräftas av en WTO-panel. En skyddsåtgärd får tillämpas på en produkt vars import har ökat. En uppdelad analys krävs dock inte i alla de fall där definitionen av den undersökta produkten omfattar mer än en produkt. Följaktligen är det den undersökande myndigheten som definierar den undersökta produkten, samt det sätt på vilket de relevanta uppgifterna bör analyseras i undersökningen (8). Dessutom har ingen talan väckts som förklarar, under omständigheterna i föreliggande mål, hur en gemensam behandling av produktkategorier skulle ha påverkat kommissionens analys och/eller resulterat i en otillräcklig bedömning av importökningen under undersökningsperioden. Slutligen konstaterar för övrigt kommissionen också att överklagandeorganets utslag som parterna hänvisar till gäller analysen av en oförutsedd utveckling, och inte i sig frågan om huruvida en övergripande analys är tillåten enligt WTO-avtalet om skyddsåtgärder. |
(19) |
För det tredje, även om kommissionen i sitt slutliga fastställande upprepade och bekräftade behovet av att i det aktuella fallet genomföra en övergripande analys av villkoren för att införa skyddsåtgärder, för att ytterligare undersöka den koppling mellan vissa kategorier som en del berörda parter har hävdat finns, beslutade kommissionen vidare att granska de 28 undersökta produktkategorierna, och som formellt behandlas som en enda grupp, också som tre ”stålproduktfamiljer”. Detta beslut har fattats för att dessutom undersöka huruvida resultaten för den enda gruppen bekräftas på en mer uppdelad nivå, och för att undanröja eventuella tvivel om tillförlitligheten i de slutsatser som nåtts på en övergripande nivå. De tre stålproduktfamiljerna omfattar vissa produktkategorier som uppvisar en ännu starkare likhetsgrad sinsemellan. |
(20) |
Stålindustrin använder vanligen tre stålproduktfamiljer, nämligen platta produkter, långa produkter och rör. Inom ramen för denna skyddsåtgärdsundersökning anses det att inom var och en av dessa familjer uppvisar produkterna liknande egenskaper, delar ofta produktionsprocesser, utgör ofta insatsvaror för andra produkter i senare led i familjen, har gemensamma användare eller kunder i leveranskedjan, vilket är skälet till att utbytbarheten på utbuds- och efterfrågesidan samt konkurrensen inom ”familjen” är mer markant än om alla stålproduktkategorier behandlades tillsammans i en enda grupp. |
(21) |
De tre ”produktfamiljerna” definieras enligt följande: Tabell 1 Produktfamiljer
|
(22) |
Kommissionen kommer därför att behandla de synpunkter som framförts av vissa berörda parter vad gäller den breda definitionen av den berörda produkten genom att komplettera den övergripande bedömningen av de 28 undersökta produktkategorierna med en analys per produktfamilj enligt definitionen ovan. |
2.2 Framställningar om särskilda produktkategorier
(23) |
Flera berörda parter hävdade att vissa specifika produktkategorier bör undantas från definitionen av den berörda produkten, på grund av en påstådd brist på eller begränsad tillgång till tillverkning i unionen. Dessa påståenden rör i synnerhet följande produktkategorier:
|
(24) |
Kommissionen undersökte noggrant dessa påståenden och kom till slutsatsen att likadana eller direkt konkurrerande produktkategorier faktiskt produceras i unionen av unionsindustrin. Som utvecklas närmare i avsnittet om unionens intresse, har kommissionen vidare utformat skyddsåtgärderna på ett sådant sätt att störningar av importen minimeras och traditionella importnivåer från handelspartner bevaras. Följaktligen är den påstådda sannolikheten för en brist på vissa produktkategorier oberättigad, även med hänsyn tagen till de anpassningar och överväganden som anges i analysen av unionens intresse. |
(25) |
Kommissionen drog därför slutsatsen att begäran om att undanta vissa produktkategorier bör avvisas. |
(26) |
I frånvaro av andra kommentarer beträffande den berörda produkten och den likadana eller direkt konkurrerande produkten, bekräftas slutsatserna i skälen 11–17 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder. |
3. ÖKNING AV IMPORTEN
(27) |
I skälen 20–29 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder gjorde kommissionen en övergripande analys av ökningen av importen för de 28 berörda produktkategorierna under perioden 2013–2017. Redan i denna övergripande analys undantogs produktkategorier som inte visade en ökning av importen på individuell nivå. |
(28) |
För det slutgiltiga avgörandet använde kommissionen samma metod, men kompletterade såsom tidigare förklarats sin analys genom att undersöka utvecklingen av importen för var och en av de tre produktfamiljer som anges i avsnitt 2.2 för att bekräfta riktigheten av de slutsatser som nåtts på övergripande nivå. |
(29) |
Kommissionen använde i sin analys den senaste statistiken, dvs. importuppgifter för första halvåret 2018. För att säkerställa uppgifternas jämförbarhet med tidigare helårsperioder inrättade kommissionen en ytterligare särskild 12-månadersperiod bestående av de sista 6 månaderna av 2017 och de första 6 månaderna av 2018 (nedan kallad den senaste perioden). Kommissionen korrigerade också några smärre skrivfel i de uppgifter som använts i det preliminära skedet. |
(30) |
I sin bedömning av importens utveckling har kommissionen dessutom inte beaktat de importvolymer från en rad länder som bör undantas från de slutgiltiga åtgärdernas tillämpningsområde, särskilt länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och vissa länder med vilka unionen har undertecknat ett ekonomiskt partnerskapsavtal som är i kraft, och som specifikt föreskriver ett undantag från de multilaterala skyddsåtgärdernas tillämpningsområde (9). |
(31) |
Under det preliminära skedet konstaterades att importen inte ökade för 5 produktkategorier (10). En granskning av de senaste importuppgifterna visar dock att endast 2 av de 28 produktkategorierna inte upplevt en ökad import, nämligen kategori 11 och kategori 23. Kommissionen beslutade därför att undanta dessa två produktkategorier i sin slutliga analys. Den enskilda utvecklingen av importen för varje produktkategori anges i bilaga II |
(32) |
Vad gäller analysen av den globala importen visar importen för de 26 återstående bedömda produktkategorierna följande utveckling: Tabell 2 Importvolym (efter undantagande av vissa länder och produkter) och marknadsandel
|
(33) |
Importen ökade i absoluta tal med 71 % under analysperioden, och i relativa termer med en ökning av marknadsandelar från 12,7 % till 18,8 %. Den mest betydande ökningen ägde rum under perioden 2013–2016. Därefter fortsatte importen att öka i långsammare takt innan den tog ny fart under den senaste perioden när åtgärderna enligt Section 232 trädde i kraft. Ovannämnda trend bekräftas också av en stor majoritet av svaren på frågeformuläret från tillverkare i de huvudsakliga exportländerna (11). |
(34) |
För att komplettera den övergripande importanalysen genomförde kommissionen en granskning av importens utveckling för var och en av de tre produktfamiljer som identifieras ovan, dvs. platta produkter, långa produkter och rör. På denna grundval utvecklades importvolymerna och marknadsandelarna på följande sätt: Tabell 3 Importvolym (efter undantagande av vissa länder och produkter) och marknadsandel - per produktfamilj
|
(35) |
Statistiken visar att alla tre produktfamiljer (platta produkter, långa produkter och rör) ökade i absoluta tal med 64 %, 97 % respektive 60 % under perioden 2013–den senaste perioden. Under samma period ökade importen också i relativa termer, där marknadsandelarna ökade från 14,2 % till 20,9 %, från 8,6 % till 14,0 % respektive från 20,4 % till 25,7 %. |
(36) |
Den mest betydande ökningen för platta produkter, både i absoluta och relativa tal, ägde rum under perioden 2013–2016. Importen förblev därefter relativt stabil, men på en mycket högre nivå än under perioden 2013–2015. Den mest betydande ökningen för långa produkter ägde rum under perioden 2013–2016, både i absoluta och relativa tal, och ökade sedan kraftigt under den senaste perioden. Vad gäller rör ökade importen gradvis under perioden 2013–2016 och ökade sedan kraftigt, både i absoluta och relativa tal, under perioden 2016–den senaste perioden. |
(37) |
Vad gäller de synpunkter som tagits emot av kommissionen hävdade en berörd part att två produktkategorier av de fem som undantagits från tillämpningsområdet för de provisoriska åtgärderna, nämligen produktkategorierna 10 och 19, bör omfattas av de slutgiltiga åtgärderna eftersom den senaste statistiken visar på en ökning av importen. En annan part gjorde ett liknande påstående vad gäller produktkategori 24. Dessa påståenden har godtagits eftersom, såsom redan förklarats, importstatistik för produktkategorierna 10, 19 och 24 faktiskt visade på en generell ökning av importen under perioden 2013–den senaste perioden. Dessutom ökade importvolymerna för dessa tre produktkategorier också under perioden 2017–den senaste perioden. Som förklaras närmare i skäl 34 tillhör dessa produkter produktfamiljer som även uppvisar en ökning under perioden 2013–den senaste perioden. |
(38) |
Flera berörda parter hävdade att det inte fanns någon plötslig, markant, betydande och ny ökning av importen och hänvisade till överprövningsorganets rapport Argentina – skodon (12) och andra WTO-ärenden, såsom Förenta staterna – vetegluten (13), Ukraina – personbilar (14), Förenta staterna – skyddsåtgärder på stålimport (15). Sammanfattningsvis föreskriver denna rättspraxis att det inte räcker med att en undersökning visar att importen har ökat under en femårsperiod. Ökningen måste vara tillräckligt ny, plötslig och betydande, både kvantitativt och kvalitativt, för att orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada. Denna rättspraxis klargjorde också innebörden av markant (”som omfattar en plötslig ändring av inriktning, abrupt, kraftig”) och plötslig (”som inträffar eller kommer utan förvarning, oväntad”, eller ”abrupt, kraftig”). Andra parter hävdade också att importökningen var oförändrad eller att importen ökade fram till 2015 utan att uppvisa en markant, plötslig eller betydande ökning sedan dess. |
(39) |
I detta avseende ska det först och främst erinras om att kommissionen genomförde en grundlig analys av importvolymen av de 28 produktkategorierna under perioden 2013–2017 (varvid den såg till importutvecklingen under hela undersökningsperioden och inte endast jämförde start- och slutpunkterna) och att den även analyserat utvecklingen av importen under den senaste perioden. På grundval av detta har kommissionen redan från början undantagit vissa produktkategorier som inte uppvisade någon ökning under perioden 2013–den senaste perioden. Såsom förklaras i skälen 33, 35 och 36 drog kommissionen vidare slutsatsen att importen ökade i absoluta tal med 71 % totalt och mellan 60 % och 97 % när den delas upp i produktfamiljer under perioden 2013–den senaste perioden. Statistik från Eurostat visar också att importen ökade med 45 % mellan 2013 och 2015, och att denna kraftiga ökning fortsatte fram till den senaste perioden för att uppgå till 71 % totalt sett. En liknande utveckling märks också när det gäller den relativa ökningen av importen. På denna grundval bekräftas att ökningen av importen var markant och plötslig såsom klargjorts i rättspraxis. Vad gäller ökningens omfattning bekräftas också att ökningen var betydande. När det gäller graden av nyhet noterar kommissionen att det inte finns någon särskild rättspraxis som anger hur begreppet ”ny” ska tolkas. Överprövningsorganet har endast tolkat kravet att en medlemsstat får tillämpa en skyddsåtgärd endast om en produkt ”importeras” i ökade mängder som att importökningen måste vara tillräckligt ”ny” för att orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada (16). Mot bakgrund av utvecklingen under perioden 2013–den senaste perioden och perioden 2015–den senaste perioden, bekräftade kommissionen att ökningen av importen var tillräckligt ny för att orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada. Kommissionen avvisade därför ovanstående påståenden om att importökningarna inte uppfyllde villkoren. |
(40) |
Flera berörda parter hävdade att kommissionens analys av start- och slutpunkter på aggregerad nivå var otillräcklig och att kommissionen också borde ha analyserat mellanliggande trender under perioden 2013–2017, i överensstämmelse med WTO:s rättspraxis såsom ärendena Förenta staterna – skyddsåtgärder på stålimport (17) och Ukraina – personbilar (18). Enligt denna rättspraxis kan analysen inte grunda sig på en jämförelse av start- och slutpunkter under analysperioden, eftersom det skulle kunna medföra manipulerade resultat i de fall där importvolymerna inte uppvisar några tydliga och oavbrutna uppåtgående trender. Rättspraxis föreskriver också att den undersökande myndigheten ska formulera en motiverad och adekvat förklaring avseende importutvecklingen mellan start- och slutpunkterna. |
(41) |
Kommissionen anser att den inte bara har gjort en analys av start- och slutpunkterna, vilket framgår i skälen 33–36, eftersom kommissionen också analyserade mellanliggande trender och gjorde en adekvat och motiverad analys av importutvecklingen. Dessa påståenden har därför avvisats. |
(42) |
Vissa berörda parter påpekade att det var vilseledande att analysera importens utveckling under perioden 2013–2017, eftersom importen 2013 var onormalt låg till följd av den globala ekonomiska krisen och ökningen under den efterföljande perioden endast utgjorde en återgång till en normal situation. |
(43) |
I detta avseende ansåg kommissionen att det inte snedvrider analysen att använda 2013 som utgångspunkt. Stålförbrukningen i EU ökade visserligen med 14 % under perioden 2013–2017 (se tabell 4), men det var frågan om en gradvis ökning över hela perioden. Däremot ökade importen betydligt mer än efterfrågan i EU, nämligen med 64 % under samma period och i mycket snabbare takt än förbrukningen i EU. Följaktligen ökade importens marknadsandel med 5,4 procentenheter (från 12,7 % till 18,1 %) under perioden 2013–2017. På grundval av detta avvisades påståendet. |
(44) |
Flera berörda parter hävdade att unionsindustrins import borde ha undantagits i analysen av importvolymen. I detta avseende bör det noteras att det inte finns någon juridisk skyldighet att göra ett sådant undantag. På grundval av unionstillverkarnas frågeformulärssvar var denna import hursomhelst stabil under perioden 2013–2017, och utgjorde endast en marginell andel av den totala importen (mellan 0,3 % och 0,7 % av den totala importen). Ovanstående påstående avvisades därför. |
(45) |
En berörd part hävdade att importen genom aktiv förädling borde ha undantagits från analysen av importvolymen i allmänhet och vad gäller produktkategori 25 i synnerhet. I detta avseende bör det noteras att importvolymens utveckling för alla produktkategorier utom kategori 25 inte ändras om aktiv förädling undantas från analysen. I det särskilda fallet produktkategori 25 byttes en unionstillverkares försäljning ut mot en exporterande tillverkare i ett tredjeland. Till följd av detta ansågs det lämpligt att inkludera dessa volymer i bedömningen av importökningen för att till fullo återspegla inverkan av import från tredje land. På grundval av detta avvisades påståendet. |
(46) |
Vissa berörda parter hävdade att importvolymen och motsvarande marknadsandel för produktkategorierna 1, 6, 7, 17 och 28 minskade under perioden 2016–2017. I detta avseende noterar kommissionen att den i sitt slutliga fastställande även beaktade utvecklingen av importen under den senaste perioden, och att importen på denna grundval ökade för alla dessa kategorier med undantag av kategori 7. Även för denna senare kategori var dock importen under den senaste perioden betydligt högre än under perioden 2013–2014. Dessutom utförde kommissionen en övergripande analys för alla stålprodukter och enskilt för var och en av de tre produktfamiljer som identifierats, och drog slutsatsen att importen ökade totalt sett under hela den analyserade perioden. Påståendet avvisades därför. |
(47) |
Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det har skett en plötslig, kraftig och betydande ökning av importen, både i absoluta och relativa tal för den berörda produkten under bedömning. Detta bekräftas även av uppgifterna för var och en av de tre produktfamiljer som bedömts. |
4. OFÖRUTSEDDA OMSTÄNDIGHETER
(48) |
Enligt vad som ingående förklaras i skälen 30–36 i förordningen om provisoriska åtgärder hade kommissionen preliminärt konstaterat att den ovannämnda ökningen av importen av vissa stålprodukter till unionen hade varit en följd av oförutsedda omständigheter som härrör från ett antal faktorer som orsakar och förvärrar obalanserna i den internationella handeln med den berörda produkten. |
(49) |
Dessa faktorer bestod av en aldrig tidigare skådad överkapacitet i ståltillverkningen som kvarstår trots det stora antalet åtgärder i hela världen för att minska den och som förvärrats av snedvridande subventioner och statliga stödåtgärder, vilket ledde till prissänkningar, en ökad användning av handelsbegränsande åtgärder och handelspolitiska skyddsinstrument samt de åtgärder enligt Section 232 som antogs i mars 2018. |
(50) |
Flera berörda parter hävdade att oförutsedda omständigheter bör påvisas för varje produktkategori. Kommissionen instämmer inte i dessa synpunkter och anser, med tanke på de starka samband och kopplingar som finns mellan produktkategorierna (se förklaringen i avsnitt 2.1) att det är tillräckligt att påvisa förekomsten av oförutsedda omständigheter på övergripande nivå. På grundval av detta avvisades påståendet. |
(51) |
Vad överskottskapaciteten beträffar hävdade flera berörda parter att överkapaciteten är välkänd för kommissionen och inte kunde betraktas som en oförutsedd omständighet. De hävdade också att kommissionen tidigare hade kopplat den skada som unionsindustrin lidit till dumpad eller subventionerad import, och att kopplingen mellan importökningen och den oförutsedda utvecklingen av överkapaciteten i stålsektorn inte hade fastställts. |
(52) |
I detta avseende bör det för det första noteras att enligt diagram 2.3 i rapporten från Global Trade Alert Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism (19), minskade världens överkapacitet i råstålsektorn under perioden 2009–2011 och följde sedan en motsatt trend 2011–2016. Med tanke på att den totala överkapaciteten för råstål redan under 2011 klart översteg den totala produktionen för det året, förväntades den totala råstålskapaciteten minska eller åtminstone förbli oförändrad i syfte att förbättra kapacitetsutnyttjande och kostnadseffektivitet. Den totala produktionskapaciteten för råstål fortsatte dock oväntat att öka efter 2011, vilket skapade en ytterligare global överkapacitet, vilket bekräftades av kommissionen i meddelandet ”Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU” (20). Med tanke på tidpunkten för de händelser som beskrivs ovan och särskilt det faktum att den överkapaciteten ökade vid en tidpunkt då den ekonomiskt sett förväntades minska, dras slutsatsen att överkapaciteten för stål bör betraktas som en oförutsedd omständighet. |
(53) |
När det gäller det orsakssamband som fastställts i tidigare undersökningar om bekämpning av otillbörliga affärsmetoder, hänvisas till ovannämnda meddelande där det anges att sådana undersökningar erkänns som ”åtgärder som syftar till att mildra effekterna av överkapacitet”. På denna grundval är det uppenbart att överkapacitet är nära kopplad till dumpad och subventionerad import. I antidumpnings- och antisubventionsundersökningar behandlas trots detta överkapaciteten i stålsektorn inte som en oförutsedd omständighet, eftersom detta inte krävs i bedömningar som ligger till grund för införandet av dessa handelspolitiska skyddsåtgärder. |
(54) |
När det gäller kopplingen mellan den oförutsedda utvecklingen av överkapaciteten i stålsektorn och den ökade importen, är det tydligt att de exporterande tillverkarna har ett intresse av att maximera sitt kapacitetsutnyttjande. I situationer där det finns outnyttjad kapacitet efter försörjning av den inhemska marknaden kommer de att söka affärsmöjligheter på exportmarknaderna och därmed generera en ökning i importvolymerna på dessa marknader. Mot denna bakgrund måste de ovannämnda påståendena avvisas. |
(55) |
När det gäller ökningen av antalet handelsbegränsande åtgärder, hävdade flera parter att dessa inte kunde betraktas som oförutsedda omständigheter, eftersom de är erkända undantag från WTO:s allmänna regler och att antalet handelspolitiska instrument som infördes under 2017 minskade. De hävdade också att kopplingen mellan ökningen av importen och den oförutsedda omständigheten i form av handelsbegränsande åtgärder inte hade fastställts. |
(56) |
Kommissionen håller inte med om dessa påståenden, eftersom det faktum att handelsbegränsande åtgärder vidtas inom ramen för WTO:s regler inte innebär att de inte kan betraktas som oförutsedda omständigheter. Kommissionen bestrider inte länders rätt att vidta antidumpnings- eller utjämningsåtgärder i enlighet med relevanta WTO-regler. Frågan gäller emellertid det exempellösa och ökade antalet sådana åtgärder som vidtagits av tredjeländer, vilket har skapat en handelsomläggande effekt som medfört ökad import till EU. Det erinras om att kommissionen konstaterade i skäl 34 i förordningen om provisoriska åtgärder att i genomsnitt 77 stålrelaterade undersökningar inleddes per år under perioden 2011–2013, medan detta genomsnitt ökade till 117 under 2015–2016, enligt WTO:s statistik. Ingen part har ifrågasatt dessa siffror som anger en oförutsedd omständighet, vilket leder till den ökning av importen som fastställs ovan. Därför avvisades ovanstående påståenden. |
(57) |
När det gäller åtgärder enligt Section 232 hävdade flera berörda parter att dessa åtgärder inte kan betraktas som en oförutsedd omständighet som medför en ökning av importen, eftersom de infördes efter perioden 2013–2017. Andra berörda parter angav att även den import som ägde rum från januari 2018 till mars 2018 inte påverkas av åtgärder enligt Section 232. |
(58) |
I detta avseende bör det för det första noteras att medan åtgärder enligt Section 232 infördes den 8 mars 2018, inleddes den undersökning som ledde till deras antagande redan i april 2017 och den rapport på vars grund de beslutades offentliggjordes den 11 januari 2018. Även om man kan hävda att åtgärderna enligt Section 232 inte kan ha haft någon inverkan på importen innan de antogs, skapade enbart inledandet av undersökningen tveklöst osäkerhet på marknaden och medförde effekter på stålhandelsflödena. Dessutom, som bekräftas vidare nedan, ansåg kommissionen efter antagandet av åtgärder enligt Section 232 att det redan förekom en handelsomläggning för vissa produktkategorier. |
(59) |
Det bör också noteras i detta avseende att åtgärderna enligt Section 232 påskyndade ökningen av importen genom att lägga ytterligare handelsomläggningar till den ökande trend som redan förelåg. Såsom framgår av tabell 14 visar tillgänglig statistik (med undantag för april 2018) på att den månatliga importen av stål till Förenta staterna genomgående var lägre än motsvarande volym under 2017. Detta sammanfaller med en motsatt ökande importtrend i unionen där de månatliga importvolymerna genomgående var högre än föregående år, enligt vad som anges i tabell 12. |
(60) |
Andra berörda parter uppgav att effekten av åtgärderna enligt Section 232 bör lämnas utan avseende, alternativt inte överskattas eftersom många produkter är undantagna från dem. I detta sammanhang hävdades det att Koreas export är en icke-fråga eftersom Korea har utverkat tillräckligt med exportkvoter från den amerikanska regeringen. |
(61) |
I detta avseende bör det noteras att endast Australien utan förbehåll undantogs från åtgärderna enligt Section 232 och att dess import av de berörda produkterna motsvarade cirka 1 % av Förenta staterna:s totala import under 2017 (21). Andra länder, såsom Korea, Argentina och Brasilien beviljades en tullfri kvot, men undantogs inte från åtgärderna. Vad gäller dessa länder bör det noteras att ett större antal kvoter sattes till noll och att många kvoter redan hade uttömts vid tilldelningen (22). På grundval av detta anses det att de tilldelade kvoterna inte medför några garantier för att den tilldelade kvoten skulle vara tillräcklig för att förhindra en omläggning av handeln. På grundval av tillgänglig statistik verkar det dessutom som att dessa tre länder stod för mindre än 20 % av den totala importen 2017. Därför avvisades ovanstående påståenden om kvoter. |
(62) |
Med tanke på ovanstående bekräftas det att den oförutsedda omständighet som beskrivs i skäl 49 har lett till och kommer att leda till en tydlig ökning av stålimporten till unionen. |
5. HOT OM ALLVARLIG SKADA
(63) |
I linje med metoden med en övergripande produktdefinition som fastställts i denna undersökning i det preliminära skedet genomfördes också skadeanalysen på övergripande nivå. Förordningen om provisoriska åtgärder visade i vissa fall att den övergripande analysens slutsatser om skada också bekräftades på produktkategorinivån genom exempel. |
(64) |
Även bedömningen av skada i det slutliga skedet har genomförts på övergripande nivå, alltså för den berörda produkt som är föremål för bedömning, vilket därmed inkluderar de 26 produktkategorier för vilka kommissionen har konstaterat en ökning av importen. Liksom när det gäller utvecklingen av importen kompletterade kommissionen dock sin analys med en bedömning för var och en av de tre produktfamiljer som anges i skäl 21. |
(65) |
Skadeanalysen nedan baseras på unionsindustrins frågeformulärssvar. Efter mottagandet av aktuellare information och kontroll av uppgifterna, uppdaterades de skadeindikatorer som beskrivs i det preliminära skedet i tillämpliga fall för att omfatta de senaste uppgifterna (från 2018). |
5.1 Övergripande utveckling av situationen för unionens stålindustri
5.1.1 Förbrukning, inhemsk försäljning och marknadsandelar
(66) |
Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att till unionstillverkarnas försäljning i unionen lägga import från samtliga länder, med undantag av import från EES-medlemmar och från vissa länder med vilka unionen har ingått ett avtal om ekonomiskt partnerskap som för närvarande är i kraft (se skäl 30). |
(67) |
På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen, unionstillverkarnas försäljning och motsvarande marknadsandel på följande sätt: Tabell 4 Förbrukning i unionen, inhemsk försäljning och marknadsandel
|
(68) |
Den totala förbrukningen för de berörda 26 produktkategorierna ökade stadigt under perioden 2013–2017, med en total ökning på 14 %. Unionstillverkarnas försäljningsvolym ökade under denna period, men i betydligt mindre utsträckning än förbrukningen i unionen, dvs. med endast 7 %. Unionsindustrins sammanlagda marknadsandel minskade därför stadigt under skadeundersökningsperioden, dvs. med 5,4 procentenheter. |
5.1.2 Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager
(69) |
Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager utvecklades enligt följande: Tabell 5 Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager
|
(70) |
Produktionsvolymen för den berörda produkt som är föremål för bedömning ökade med sammanlagt 5 % under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten förblev stabil och kapacitetsutnyttjandet ökade därför totalt sett med 4 procentenheter under perioden 2013–2017. De samarbetsvilliga unionstillverkarnas lager ökade med totalt 19 % under perioden 2013–2017. |
5.1.3 Försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde
(71) |
Försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde utvecklades enligt följande: Tabell 6 Försäljningspris per enhet, lönsamhet, kassaflöde
|
(72) |
Kontrollerade och uppdaterade siffror bekräftar den utvecklingstendens som fastställdes i förordningen om provisoriska åtgärder. För alla produkter konstaterades en betydande prisnedgång på unionsmarknaden till och med 2016. Priserna återhämtade sig till 2013 års nivå därefter. Överlag, och trots en avsevärd prisnedgång, kunde unionsindustrin minska sina tillverkningskostnader och uppnå en marginell vinstnivå 2016 samt öka den till en mer hållbar nivå under 2017 (5,6 %). Unionsindustrins totala kassaflöde ökade med 67 % mellan 2013 och 2017. |
5.1.4 Sysselsättning
(73) |
När det gäller sysselsättningen förlorade unionsindustrin 9 208 arbetstillfällen från 2013 till 2017 (se tabellen nedan). Tabell 7 Sysselsättning
|
5.2 Analys av situationen för unionens stålindustri vad gäller de tre produktfamiljerna
5.2.1 Förbrukning, inhemsk försäljning och marknadsandelar
(74) |
För var och en av de tre produktfamiljerna utvecklades förbrukning, inhemsk försäljning och marknadsandelar på följande sätt: Tabell 8 Förbrukning, inhemsk försäljning, marknadsandel per produktfamilj
|
(75) |
Förbrukningen av platta produkter nådde sin kulmen under 2016 och minskade marginellt under 2017, med en total ökning på 12 %. Förbrukningen av långa produkter och rör ökade stadigt fram till slutet av 2017, vilket ledde till en total ökning på 14 % respektive 34 %. |
(76) |
Försäljningen av alla stålprodukter ökade överlag med 7 % under perioden 2013–2017. Under samma period konstaterades en liknande ökning för de tre produktfamiljerna, men som var mindre markant än ökningen av förbrukningen: unionstillverkarnas försäljning av platta produkter ökade med 3 %, försäljningen av långa produkter med 10 % och försäljningen av rör med 26 %. |
(77) |
Trenden för unionsindustrins totala marknad (minus 5 procentenheter) bekräftades vid en separat analys av platta produkter (minus 7 procentenheter), långa produkter (minus 3 procentenheter) och rör (minus 5 procentenheter). |
5.2.2 Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager
(78) |
För var och en av de tre produktfamiljerna utvecklades produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager på följande sätt: Tabell 9 Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager per produktfamilj
|
(79) |
För de tre produktfamiljerna utvecklades produktionen i olika riktningar. Tillverkningen ökade med 5 % för platta produkter, med 3 % för långa produkter, och minskade med 11 % för rör under hela skadeundersökningsperioden. Under alla omständigheter kan variationen i tillverkningen betraktas som relativt stabil. |
(80) |
Produktionskapaciteten förblev stabil. Denna trend bekräftades konsekvent vid analysen av varje produktfamilj: platta produkter minskade med 1 %, långa produkter ökade med 1 % och rör ökade med 1 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet ökade totalt för varje produktfamilj (platta produkter plus 4 procentenheter, långa produkter plus 1 procentenhet och rör plus 5 procentenheter). |
(81) |
Lager för platta och långa produkter ökade till en liknande nivå under perioden 2013–2017, medan de nästan fördubblades för rör. Kontrollerade och uppdaterade siffror bekräftar därför den utvecklingstendens som angavs i förordningen om provisoriska åtgärder. |
5.2.3 Försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde
(82) |
För var och en av de tre produktfamiljerna utvecklades försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde på följande sätt: Tabell 10 Försäljningspris per enhet, lönsamhet och kassaflöde per produktfamilj
|
(83) |
Försäljningspriser för platta produkter minskade med 14 % fram till 2016 och ökade därefter under 2017 till en högre nivå än 2013 (+ 5 %). Försäljningspriset per enhet för långa produkter och rör minskade också avsevärt fram till 2016 (med 16 % respektive 17 %) och ökade sedan något igen 2017. Totalt sjönk priserna för dessa produkter med 4 % respektive 13 %. |
(84) |
Vad gäller lönsamheten, i) lyckades unionsindustrin uppnå en marginell vinstnivå för platta produkter 2016 (efter förluster och nollresultat under föregående år) och ökade sin lönsamhet till 7,7 % 2017, ii) lönsamheten för långa produkter nådde 2,1 % 2014 och förblev på samma nivå till 2017 då den ökade till 3,1 %, iii) lönsamheten för rör sjönk avsevärt från 2013 (1,3 %) till – 3,4 % 2015 och förblev negativ 2016 och 2017 (– 1,2 % respektive – 1,7 %). |
(85) |
Kassaflödet för platta och långa produkter förbättrades (det ökade med 124 % för platta produkter och i mycket lägre utsträckning för långa produkter, dvs. endast 41 %), samtidigt som kassaflödet för rör minskade avsevärt, med 130 % under 2014 och förblev negativ fram till slutet av 2017. |
5.2.4 Sysselsättning
(86) |
Vad gäller sysselsättning drabbades tillverkare av platta produkter särskilt hårt, eftersom de förlorade nästan 8 600 arbetstillfällen under denna period. I procenttal var situationen allvarligast för rörindustrin där antalet arbetstillfällen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Tabell 11 Sysselsättning per produktfamilj
|
5.3 Slutsats om unionsindustrins situation och den senaste utvecklingen
(87) |
Analysen ovan visade att unionsindustrin – både överlag och för var och en av de tre produktfamiljerna – befann sig i en svår ekonomisk situation fram till 2016 och endast delvis återhämtade sig 2017. Industrin är alltså fortfarande i en bräcklig och sårbar situation. |
(88) |
I september 2018 bad kommissionen unionsindustrins branschorganisationer att lämna ekonomiska uppgifter för första halvåret 2018, i syfte att undersöka hur situationen utvecklas efter undersökningsperioden, som omfattade åren 2013–2017. |
(89) |
De upplysningar som kommissionen mottog kunde inte kontrolleras. Eftersom kommissionen saknade uppgifter för första halvåret 2017 (uppgifterna lämnades på grundval av hela 2017), kunde kommissionen inte dra några tillförlitliga slutsatser på grundval av industrins situation under första halvåret 2018. På grundval av dessa uppgifter för 2018 kunde emellertid trenden för 2017 bekräftas, nämligen en partiell återhämtning för unionsindustrin. Det bör dock noteras att – såsom anges i tabell 12 – den månatliga importen till unionen började öka framför allt från och med juni 2018. Dessutom började stålpriserna i unionen följa en nedåtgående trend från och med tredje kvartalet 2018. Det är därför inte möjligt att observera effekterna av denna import och prisutveckling på unionsindustrins situation under det första halvåret 2018. De senaste uppgifterna bekräftar följaktligen unionsindustrins vanskliga situation och det hot som den senaste ökningen av importen utgör. |
5.4 Hot om allvarlig skada
(90) |
I förordningen om provisoriska skyddsåtgärder drog kommissionen slutsatsen att situationen för unionsindustrin försämrades kraftigt under perioden 2013–2016 och delvis återhämtade sig under 2017. Kommissionen ansåg emellertid att unionsindustrin trots den tillfälliga förbättringen fortfarande befann sig i en bräcklig situation och under hot om allvarlig skada om den ökande importtrenden fortsatte, med den därav följande prispressen och en lönsamhet som faller under hållbara nivåer. |
(91) |
Denna preliminära slutsats bekräftas också i det slutliga skedet mot bakgrund av den ovannämnda uppdaterade analysen av skadeindikatorernas utveckling, både sammantaget och för de tre produktfamiljerna (platta produkter, långa produkter och rör). |
(92) |
De uppdaterade skadeindikatorerna omfattar uppgifter avseende tre produktkategorier som tidigare hade uteslutits från definitionen i det preliminära skedet. I den utsträckning dessa är tillgängliga har de senaste uppgifterna analyserats och denna övergripande analys har bekräftat de viktigaste iakttagelser som gjordes i det preliminära skedet. |
(93) |
I det preliminära skedet var en avgörande faktor för fastställandet av risken för skada att den betydande ökning av importen som konstaterats sedan 2013 inte skulle komma att upphöra, utan skulle öka och nå allvarligt skadevållande nivåer i avsaknad av korrigerande åtgärder. Denna förväntade trend är redan på väg, vilket de mest aktuella uppgifterna visar (se avsnitt 5.6). |
5.5 Synpunkter som mottagits efter införandet av de provisoriska åtgärderna
(94) |
Flera berörda parter hävdade att unionsindustrin inte är i en sårbar eller bräcklig situation, eftersom de flesta indikatorer förbättrades under skadeundersökningsperioden. Den uppnådde till exempel en lönsamhet på 6,2 % under 2017 (som nämns i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder) och försäljningspriserna ökade med nästan 20 % mellan 2016 och 2017. Det nämndes också att Eurofer hade meddelat att utsikterna för unionsindustrin är positiva. På samma sätt hävdade dessa parter också att standarden för fastställande av allvarlig skada är mycket hög och mycket högre än standarden för väsentlig skada i antidumpningsavtalet och subventionsavtalet, eftersom allvarlig skada måste vara tydligt förestående och mycket nära att inträffa. |
(95) |
I förordningen om provisoriska skyddsåtgärder konstaterade kommissionen att unionsindustrin var i en bräcklig situation, och på väg att återhämta sig från en period där dess situation hade försämrats kraftigt. Återhämtningen tillskrevs bland annat effektiviteten för de olika handelspolitiska skyddsåtgärder som har antagits, i synnerhet sedan 2016. Eftersom kommissionen inte kunde fastställa att det förekom allvarlig skada bedömdes i stället hotet därom. Kommissionen bekräftade i detta sammanhang att den pågående preliminära återhämtningen snabbt skulle kunna vändas vid en ytterligare ökning av importen. Som fastställts ovan skulle en sådan ytterligare ökning av importen sannolikt komma att förvärras till följd av åtgärderna enligt Section 232. Kommissionen konstaterade därför att den omständigheten att situationen för unionsindustrin förbättrades under 2017 jämfört med tidigare år inte ändrade slutsatsen att det föreligger ett hot om allvarlig skada. Dessa slutsatser bekräftades i den ovannämnda analysen och påståendet avvisas därför. |
(96) |
När det gäller unionsindustrins lönsamhet hävdade flera berörda parter att kommissionen i ett antal ärenden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder inom stålsektorn ansett att en vinstmarginal på 3–7 % kunde anses vara adekvat. Därför bör en total lönsamhet på 6,2 %, såsom preliminärt fastställts, vara tillräcklig för att unionsindustrin skulle vara fortsatt bärkraftig och mycket konkurrenskraftig. |
(97) |
Såsom förklaras i skälen 90–93, trots att lönsamheten under 2017 hade förbättrats avsevärt från tidigare år (då unionsindustrin gick antingen med förlust eller uppvisade ett nollresultat) kan situationen snabbt vändas om importen skulle fortsätta att öka (eller plötsligt öka kraftigt till följd av bland annat åtgärder enligt Section 232). I en situation med hot om allvarlig skada måste analysen med nödvändighet omfatta framåtblickande inslag. I detta sammanhang bör den fastställda risken för omläggning av handeln vara ett centralt inslag som skulle inverka negativt på unionsindustrins ekonomiska situation om åtgärder inte införs. Den lönsamhet som industrin uppnådde under 2017 kan följaktligen inte betraktas separat, och ändrar inte på slutsatsen att det föreligger ett hot om allvarlig skada. Denna invändning avvisas således. |
5.6 Dataanalys för tiden efter 2017
(98) |
I samband med analysen om hot om allvarlig skada är det nödvändigt att utföra en framåtblickande analys, eftersom det inte konstaterats föreligga någon allvarlig skada under den analyserade perioden. I synnerhet föreskrivs enligt artikel 9.2 i förordning (EU) 2015/478 och artikel 6.3 i förordning (EU) 2015/755 – i fall av hot om skada – en undersökning av ökningstakten för exporten till unionen, och sannolikheten för att tillgänglig kapacitet används för export till unionen. |
(99) |
Medan exportens ökningstakt redan undersökts ovan har kommissionen gjort en mer noggrann analys av sannolikheten för ytterligare ökad export på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna, dvs. perioden januari–september 2018. Dessa uppdaterade uppgifter gjorde det möjligt för kommissionen att bekräfta slutsatserna i det preliminära skedet, särskilt när det gäller importutvecklingen och risken för omläggning av handeln. |
(100) |
Som statistiken i tabellerna nedan visar fortsatte den uppåtgående importtrenden och de första tecknen på en omläggning av handeln observerades redan under månaderna efter ikraftträdandet av åtgärderna enligt Section 232, med gradvis minskande import till Förenta staterna och ökande import till unionen (23). Kommissionen anser, av de skäl som närmare anges nedan, att den ökande trenden kommer att bli än mer uttalad i framtiden om slutgiltiga åtgärder inte införs. |
5.6.1 Utvecklingen av importen till unionen
(101) |
Den analyserade perioden för utvecklingen av importen har utökats med det första halvåret 2018. Denna uppdaterade analys visar att importen av den produkt som är föremål för bedömning ökade ytterligare på årsbasis totalt sett. Ökningen av importen under perioden juli 2017–juni 2018 jämfört med januari 2017–december 2017 kan förklaras med den relativt höga importnivån under det första halvåret 2018, då den totala importvolymen av de produkter som bedöms uppgick till 17,4 miljoner ton, jämfört med 15,4 miljoner ton under första halvåret 2017 och 14,5 miljoner ton under andra halvåret 2017. Därför bekräftar dessa nyare uppgifter kommissionens bedömning i det preliminära skedet att importen sannolikt skulle öka ytterligare efter 2017. |
(102) |
Åtgärderna enligt Section 232 infördes den 8 mars 2018. Det är därför relevant att bedöma importvolymen 2018 månadsvis, jämfört med samma period under det föregående året (2017). Denna jämförelse visar att importen till unionen varje månad under 2018 var högre än importen 2017. Skillnaderna var större i juni och juli 2018, några månader efter införandet av åtgärderna enligt Section 232. I augusti och september 2018 var ökningen fortfarande betydande, men mindre uttalad än under de föregående två månaderna, eventuellt på grund av de provisoriska skyddsåtgärder som infördes den 18 juli 2018. |
(103) |
Båda analyserna visar en tydligt kontinuerligt ökande trend för importen till unionen, vilket bekräftar kommissionens bedömning i det preliminära skedet. Tabell 12 Månatlig import till unionen
|
5.6.2 Utvecklingen för importen till Förenta staterna
(104) |
Under de höranden som nämns i skäl 10 hävdade flera berörda parter att priserna på importen till Förenta staterna hade ökat kraftigt sedan införandet av åtgärderna enligt Section 232, till en nivå som trots en tull på 25 % skulle göra det möjligt för dessa företag att göra en vinst. Med hänsyn till denna situation skulle dessa företag inte ha något incitament alls att lägga om sin försäljning till Förenta staterna till någon annan marknad, till exempel unionen. Det hävdades också att importen till Förenta staterna följaktligen knappast påverkades av dessa åtgärder. |
(105) |
Kommissionen samlade in statistiska uppgifter om importen till Förenta staterna av de produkter som är föremål för bedömning under 2018 och på månadsbasis: Tabell 13 Månatlig import till Förenta staterna 2018
|
(106) |
Uppgifterna visar att importen till Förenta staterna av de 26 produkter som är föremål för bedömning har minskat kraftigt, särskilt sedan införandet av åtgärderna enligt Section 232. I september 2018 var importen 35 % lägre än importen i april 2018. Totalt minskade importen med 19 % från januari till september 2018. |
(107) |
Det bör också noteras att ett stort antal amerikanska tillverkare av de produkter som omfattas av åtgärderna enligt Section 232 under 2018 aviserade planer på en betydande expansion av produktionen (24). Medan det på kort sikt kan finnas föga eller inga alternativa källor utom importerade produkter, förefaller det klart att den amerikanska industrin förbereder sig för att förse den amerikanska marknaden i mycket större skala på medellång sikt, på bekostnad av importen. Följaktligen kommer den amerikanska marknaden inte längre att kunna absorbera både en ökad inhemsk produktion och en import på samma nivå som tidigare. Därmed måste exporterande tillverkare söka andra marknader och unionsmarknaden är då, med tanke på dess storlek, ett idealiskt alternativ. Trenden av ökad import till unionen, som delvis beror på effekterna av åtgärderna enligt Section 232, har redan inletts som beskrivs i kapitel 5.6.1. Denna trend kommer därför att bli ännu mer påtaglig i en nära framtid, om inga åtgärder vidtas. |
(108) |
Kommissionen analyserade också volymen på importen till Förenta staterna 2018 för varje månad jämfört med samma period 2017. |
(109) |
Tabell 14 bekräftar den trend som visas i tabellen i skäl 105. Tabell 14 Månatlig import till Förenta staterna
Därför visar importen till Förenta staterna konsekvent, oavsett typen av jämförelse, en tydlig och stadigt minskande trend. Denna stegvisa minskning orsakar redan och kommer att generera ytterligare omläggning av handeln, vilket sannolikt kommer att påskynda trenden av ökande import till unionen. |
5.7 Slutsats
(110) |
Mot bakgrund av en uppdaterad analys av unionsindustrins situation, en grundlig analys av de synpunkter som inkom efter meddelandet om provisoriska åtgärder och under hörandena, samt en detaljerad analys av de senaste statistiska uppgifterna, drog kommissionen slutsatsen att unionens stålindustri befinner sig i en situation med hot om allvarlig skada för den berörda produkten, inbegripet de 26 produktkategorier som är föremål för bedömning. Därför bekräftas undersökningsresultaten i skälen 58–69 i förordningen om provisoriska åtgärder. |
6. ORSAKSSAMBAND
(111) |
I skälen 70–77 i förordningen om provisoriska åtgärder drog kommissionen slutsatsen att det fanns ett orsakssamband mellan den ökade importen av den bedömda produkten och den sårbara situationen och hot om allvarlig skada för unionsindustrin, eftersom de stålprodukter som tillverkas av unionstillverkare generellt sett är likadana eller konkurrerar direkt med de berörda stålprodukterna. |
6.1 Synpunkter som mottagits efter införandet av de provisoriska åtgärderna
(112) |
Flera berörda parter hävdade att det inte fanns något orsakssamband mellan den ökade importen och unionsindustrins tillstånd, eftersom ökningen av importen under skadeundersökningsperioden hade gått hand i hand med en ökad lönsamhet och ökade produktions- och försäljningsvolymer. |
(113) |
Inledningsvis vill kommissionen klargöra att den har fastställt ett hot om allvarlig skada om importen fortsätter att öka. Den har inte fastställt någon skada under undersökningen på grund av ökad import under skadeundersökningsperioden. |
(114) |
Vad gäller detta påstående i sak är det viktigt att betona att unionsindustrin faktiskt uppnådde lönsamma produktionsnivåer under år 2017 som var klart högre än de som uppnåddes under alla andra år av skadeundersökningsperioden, då unionsindustrin endast kom nära ett nollresultat. Överlag skedde dock den största ökningen av importen under denna period mellan 2014 och 2015 (se tabell 2) och den parallellt minskande lönsamheten under samma period (från 0,8 % till 0,6 %, se tabell 6) visar att det finns ett säkert samband mellan ökningen av importen och unionsindustrins tillstånd. Såsom förklaras i skäl 45 i förordningen om provisoriska åtgärder bör den lönsamhet som uppnåddes 2017 betraktas som övergående under rådande omständigheter med ständigt ökande import och ovanligt gynnsamma försäljningspriser på marknaden under denna period. Även en vinstnivå på 5,6 % är inte desto mindre att betrakta som låg inom denna kapitalintensiva industri. Den är i själva verket lägre än det lägsta reglerade vinstmålet för alla industrisektorer i de undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder som genomförts av kommissionen (25). Kommissionen ansåg följaktligen att unionsindustrin kommer att hamna i en sårbar och kritisk situation om importen fortsätter att öka. Detta påstående avvisas därför. |
(115) |
Det hävdades vidare av flera berörda parter, i samband med tidigare antidumpnings- och antisubventionsundersökningar rörande samma produkter, att kommissionen hade gjort gällande att det var den påstådda dumpningen eller subventioneringen – och inte bara en ökning av importen – som hade orsakat sjunkande priser och skada. Enligt dessa berörda parter hade den dumpade eller subventionerade importen redan åtgärdats med framgång genom antagandet av antidumpnings- och antisubventionsåtgärder som avslutar dessa undersökningar, varför kommissionen inte nu borde hävda att samma skada orsakades av andra faktorer, dvs. ökad import. |
(116) |
Vad gäller detta påstående är det viktigt att understryka att antidumpnings- och antisubventionsåtgärder inte följer samma logik som skyddsåtgärder. De har faktiskt olika mål. För att nämna några av de mest slående och relevanta skillnaderna är både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder specifika för en begränsad produktdefinition och behandlar frågan om illojal konkurrens, genom dumpning eller subventionering, med avseende på import av ett visst ursprung (land), medan de som regel tillämpas i fem år, med en möjlighet att förlänga denna period om vissa villkor är uppfyllda. Däremot gäller skyddsåtgärder den totala ökningen av importen utan någon åtskillnad i konkurrensens art eller ursprung (dvs. de tillämpas inte ”sui generis” på en viss typ av import) och är vanligen begränsade i tiden. Dessutom och mer specifikt gäller de antidumpnings- och antisubventionsåtgärder som avses i detta påstående endast ett fåtal av de produktkategorier som omfattas av undersökningen och endast från vissa ursprungsländer. Trots dessa åtgärder har kommissionen inte desto mindre konstaterat en betydande, plötslig och markant ökning av importen och fastställt ett därmed sammanhängande hot om skada. Följaktligen avvisas det påståendet. |
(117) |
Flera berörda parter hävdade att kommissionen inte hade gjort någon bedömning av annan inverkan, dvs. en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas andra faktorer, särskilt med avseende på råvarukostnadernas utveckling, minskande export och unionstillverkarnas import. Kommissionen önskar klargöra att den i det preliminära skedet inte har bedömt alla faktorer som kan bidra till den allvarliga skada som unionsindustrin skulle lida om inga åtgärder vidtas, eftersom provisoriska åtgärder måste antas och genomföras utan dröjsmål på grund av kritiska omständigheter. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna bedömde kommissionen konsekvenserna av dessa tre faktorer på unionsindustrins situation och således deras eventuella bidrag till hotet om allvarlig skada. |
(118) |
Vad gäller råvaruprisernas utveckling konstaterade flera parter allmänt att kommissionen bör undersöka denna faktor, medan en berörd part hävdade att den hypotetiska situationen på marknaden, som sammanhänger med billigare råvaror globalt, har orsakat de svårigheter som ”påstås” av kommissionen. |
(119) |
De uppgifter som unionsindustrin lämnat visar att produktionskostnaden för den berörda produkten utvecklades på följande sätt: Tabell 15 Produktionskostnad
|
(120) |
Den ovan beskrivna trenden överensstämmer i stort med försäljningsprisernas utveckling (se skäl 5.1.3), med undantag av 2017, då försäljningspriserna var ovanligt gynnsamma relativt kostnaderna, vilket ledde till en relativt hög vinst (dock fortfarande under vinstmålet). Denna trend tyder inte på något särskilt samband mellan råvarukostnad och lönsamhetsutveckling, förutom att det år då unionsindustrins vinst minskade mest jämfört med föregående år, dvs. 2015 (en minskning med 25 %), minskade dess produktionskostnader avsevärt. Därför finns det inga skäl att dra slutsatsen att råvaruprisernas utveckling, varken uppåt eller nedåt, utgör ett hot om skada. Påståendet avvisades därför. |
(121) |
Berörda parter hävdade också att unionsindustrins export minskade. De grundade sina påståenden på uttalanden från Eurofer samt antagandet, eller sannolikheten för, att exporten till Förenta staterna och Turkiet skulle minska mot bakgrund av åtgärderna enligt Section 232 och den turkiska skyddsåtgärdsundersökningen. |
(122) |
Unionsindustrins exportresultat för den berörda produkten har analyserats på grundval av uppgifter från Eurostat: Tabell 16 Unionsindustrins export
|
(123) |
Ovanstående tabell visar två saker. För det första är de volymer som exporterades av unionsindustrin under skadeundersökningsperioden relativt små jämfört med dem som såldes på unionsmarknaden – beroende på år stod de för endast 17 %–19 % av unionsindustrins försäljningsvolym. För det andra var exportprisets utveckling relativt oförändrad under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2016 då exportpriserna överlag var betydligt lägre än under övriga år (produktionskostnaden var också låg under 2016). På grundval av exportförsäljningsvolymen, utvecklingen av dessa volymer under skadeundersökningsperioden och exportpriserna fann kommissionen inga skäl att anta att unionsindustrins exportresultat utgör ett stort hot om allvarlig skada för unionsindustrin. |
(124) |
När det gäller unionstillverkares eller närstående handlares/distributörers import såsom anges i skäl 44, var denna import marginell och relativt stabil under skadeundersökningsperioden, och utgjorde 0,3 %–0,7 % av den sammanlagda importen, beroende på vilket år som avses. Denna import har inte påverkat importtrenden och påståendet avvisades därför. |
(125) |
Flera berörda parter hävdade att kommissionen inte hade bedömt konkurrensvillkoren mellan importerade produkter och inhemska produkter, eftersom den skulle ha bortsett från omfattningen och mångfalden av olika produktkategorier som undersökningen om skyddsåtgärder omfattar, och endast dragit slutsatser för alla produktkategorier på aggregerad nivå. På samma sätt hävdade flera berörda parter att kommissionen borde ha gjort en separat analys av orsakssambandet för varje produktkategori. |
(126) |
Såsom förklaras i avsnitt 2.1 anser kommissionen, med tanke på det starka sambandet mellan de produktkategorier som utgör den berörda produkten, att den importerade produkten och unionsprodukten är ”likadana eller direkt konkurrerande”. Konstaterandet att en övergripande analys är motiverad med tanke på det starka sambandet mellan alla produktkategorier i undersökningen, innebär också att det lämpligaste sättet att utföra analysen av orsakssamband är genom aggregering av de tre produktfamiljer som särskiljdes i vissa delar av den övergripande analysen. På grundval av detta avvisades påståendet. |
6.2 Slutsats
(127) |
Den sammantagna analysen av andra faktorer i skälen 79 och 80 i förordningen om provisoriska åtgärder och i avsnitt 6.1 ovan visade att andra faktorer, både enskilt och tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan importökningen och hotet om allvarlig skada för unionsindustrin. Eftersom inga andra synpunkter lämnats bekräftas skälen 70–81 i förordningen om provisoriska åtgärder. |
7. UNIONENS INTRESSE
(128) |
Skyddsåtgärder syftar till att avhjälpa eller förhindra allvarlig skada som uppstår till följd av en ökad import. I enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/478 har kommissionen även undersökt huruvida det finns några tvingande ekonomiska skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder. |
(129) |
I detta syfte övervägdes eventuella åtgärders verkan för alla unionstillverkare, importörer och användare av den berörda produkten samt de eventuella konsekvenserna av att vidta eller inte vidta åtgärder på grundval av tillgänglig bevisning. Där så krävdes utarbetade kommissionen en mekanism som ska förhindra att allvarlig skada uppstår och samtidigt möjliggöra traditionella handelsflöden på ett sätt som är förenligt med en fortsatt konkurrenskraftig och fungerande stålmarknad. |
7.1 Unionstillverkarnas intresse
(130) |
Preliminärt drogs slutsatsen att införandet av skyddsåtgärder ligger i unionstillverkarnas intresse, eftersom det skulle förhindra allvarlig skada som orsakas av en ytterligare och betydande ökning av importen. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna har kommissionen inte mottagit några synpunkter från unionstillverkarna som motsäger denna uppfattning. De provisoriska slutsatserna bekräftades därför. |
7.2 Unionsimportörernas och användarnas intresse
(131) |
Kommissionen sände frågeformulär till kända importörer och användare i syfte att bedöma deras intresse. |
(132) |
Kommissionen mottog 61 svar från importörer och 70 svar från andra användare än sådana som var närstående till importörer. Importörer och användare lämnade även synpunkter både muntligen och skriftligen. |
(133) |
Flera unionsimportörer och användare hävdade att ett införande av skyddsåtgärder inte skulle ligga i unionens intresse, eftersom det skulle leda till ökade importpriser och begränsa konkurrensen på unionsmarknaden. De hävdade vidare att ett införande av åtgärder skulle leda till bristande utbud eftersom unionstillverkarna, enligt dem, inte tillverkar alla typer av stålprodukter eller inte i tillräckliga mängder för att tillgodose unionens efterfrågan. Detta förvärras enligt dem ytterligare av det faktum att tillgången på vissa produkter i unionen är begränsad eftersom de är föremål för antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder. |
(134) |
Efter införandet av provisoriska åtgärder hävdade flera användare och importörer i unionen att följande aspekter bör beaktas om slutgiltiga åtgärder vidtas:
|
(135) |
Kommissionen undersökte närmare dessa påståenden och kom fram till följande slutsatser. |
(136) |
För det första, såsom redan fastställts i förordningen om provisoriska åtgärder, instämmer kommissionen i att de traditionella handelsflödena bör bibehållas i så stor utsträckning som möjligt. På grundval av ovanstående slutsatser om förekomsten av ett hot om allvarlig skada skulle endast import utöver dessa traditionella handelsflöden medföra allvarlig skada för unionsindustrin. Med skyddsåtgärder som vidtas i form av tullkvoter anser kommissionen att en effektiv konkurrens mellan importen och unionsindustrin kommer att bibehållas och att det inte är troligt att man löper risk för allmänna prishöjningar och ett eventuellt bristande utbud. Åtgärder i denna form förväntas leda till att importen fortsätter på traditionella icke-skadevållande nivåer och skyddsåtgärder skulle endast tillämpas om och när kvotnivån uppnås och hotet förverkligas. |
(137) |
Unionsindustrin hävdade dessutom att den är i stånd att tillverka alla typer av stålprodukter. Under alla omständigheter kommer importen att upprätthållas – utan åtgärder – på sin traditionella nivå, och är fortfarande möjlig utöver kvoten, men är då föremål för skyddsåtgärder. |
(138) |
När det gäller antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder är deras syfte att motverka illojala handelsmetoder. Även om dessa åtgärder kan ha en inverkan på exporten från vissa leverantörsländer, påverkar detta inte omfattningen av importen till rättvisa priser som skulle ha införts på unionsmarknaden i avsaknad av skadevållande dumpning eller subventionering. Denna fråga, och särskilt kumulation av skyddsåtgärder med antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder, behandlas i skäl 186. |
(139) |
Med hänsyn till ovanstående avvisas därför parternas påståenden i skäl 133. |
(140) |
När det gäller påståendena angående formen och nivån på åtgärder beaktade kommissionen följande faktorer. |
Nivån på tullkvoten
(141) |
Medan användare och importörer anser att alla tullkvoter bör fastställas till en nivå som ligger 10 % över den genomsnittliga importen under de tre senaste åren, eftersom unionens stålkonsumtion i vissa produktkategorier sannolikt kommer att ha en tvåsiffrig tillväxt, hävdade unionstillverkarna att stålförbrukningen i unionen kommer att förbli relativt stabil under de närmaste åren. |
(142) |
Enligt artikel 15.3 i förordning 2015/478 ska varje kvot i princip fastställas till den genomsnittliga importnivån under de tre senaste representativa åren. Denna bestämmelse ska dock gälla om åtgärderna tar formen av en kvot. Som bekräftats av relevant rättspraxis (26) är en tullkvot inte en kvantitativ begränsning enligt WTO-avtalet om skyddsåtgärder och därför är kommissionen inte i sig skyldig att fastställa tullkvoten i detta särskilda fall på en nivå som exakt motsvarar den genomsnittliga importen under de tre senaste åren. |
(143) |
Mot bakgrund av de påståenden som framförs i skäl 141 och i linje med kommissionens stora ekonomiska, politiska och rättsliga utrymme för skönsmässig bedömning enligt artikel 16 i förordning (EU) 2015/478 och artikel 13 i förordning (EU) 2015/755, ansåg kommissionen det nödvändigt att justera den tullkvotnivå som överstiger den genomsnittliga importen under de tre senaste åren för att ta hänsyn till motstridiga intressen mellan användarna och importörerna, å ena sidan, och unionsindustrins lönsamhet, å andra sidan. I detta avseende, vilket framgår i skäl 32, konstaterar kommissionen att importen av de berörda produktkategorierna ökade med 4 % under perioden 2017 – den senaste perioden utan att orsaka allvarlig skada. Utsikterna för en lägre framtida importtillväxt under normala marknadsförhållanden, tillsammans med ekonomiska och politiska intressen för unionsindustrin som helhet, motiverar följaktligen införandet av en tullkvot på en kvantitativ nivå strax över den genomsnittliga importnivån under perioden 2017–den senaste perioden. |
(144) |
På denna grundval, och för att begränsa importökningen till en nivå som sannolikt inte kommer att orsaka en allvarlig skada för unionsindustrin och samtidigt se till att de traditionella handelsflödena upprätthålls och befintliga användare och importörerna får tillräckligt stöd, anser kommissionen att tullkvotens kvantitativa nivå bör baseras på den genomsnittliga importen under perioden 2015–2017 plus 5 %. |
Fördelning av tullkvoterna
(145) |
Nästan alla berörda parter, inbegripet unionsindustrin, argumenterade för en fördelning av tullkvoter till vissa leverantörsländer i stället för ett övergripande kvotsystem som fastställdes i det preliminära skedet. |
(146) |
Kommissionen instämmer i att ett landspecifikt tullkvotssystem är det mest lämpliga för att säkerställa traditionella handelsflöden. Det har dock vissa begränsningar. För det första är antalet leverantörsländer för varje produktkategori betydande. Det är inte praktiskt möjligt att avsätta en tullkvot för var och en av dem. Kommissionen anser för det andra att den för att uppnå en lämplig fördelning av tullkvoter även måste beakta särskilda faktorer som påverkar handeln med de berörda produkterna. För ett antal produkter som omfattas av denna undersökning har unionen nyligen infört antidumpnings- eller utjämningsåtgärder mot vissa exportländer. Detta har ofta medfört en betydande minskning av importen från dessa länder under det senaste året, och denna utveckling kommer att fortsätta även under tillämpningsperioden för dessa åtgärder. En landspecifik tullkvot för dessa länder kommer därför högst sannolikt att användas endast marginellt, eftersom tullkvotens nivå baseras på den genomsnittliga importen under åren 2015–2017, dvs. inbegripet en period då antidumpnings- eller utjämningsåtgärder ännu inte vidtagits och importen var betydande på grund av illojala handelsmetoder. Det skulle därför inte ligga i unionens intresse att tilldela en landspecifik tullkvot under dessa omständigheter, eftersom den framtida importen oundvikligen skulle bli lägre än dess traditionella handelsnivåer. |
(147) |
Kommissionen drog slutsatsen att en blandad strategi skulle vara den mest lämpliga med tanke på dessa omständigheter. För det första bör en landsspecifik tullkvot tilldelas de länder som har ett betydande intresse av att leverera, på grundval av deras import under de senaste 3 åren. Vid tillämpningen av denna förordning anses det att länder med en andel på mer än 5 % av importen i den berörda produktkategorin har ett betydande intresse av att leverera. En övergripande tullkvot (nedan kallad återstående kvot) på grundval av genomsnittet av den återstående importen under de tre senaste åren bör tilldelas alla andra leverantörsländer. |
(148) |
En landspecifik tullkvot bör dock inte tilldelas de länder vars export – för varje berörd produktkategori – har minskat avsevärt under de senaste åren på grund av antidumpnings- eller utjämningsåtgärder som införts av ovanstående skäl. Dessa länder bör omfattas av den återstående kvoten. |
(149) |
I det särskilda fallet produktkategori 1 (varmvalsade ringar eller rullar), eftersom nära 60 % av importen för närvarande omfattas av antidumpningsåtgärder, anser kommissionen att en övergripande kvot och ingen landsspecifik fördelning är det lämpligaste. |
(150) |
Slutligen anser kommissionen att det också är i unionens intresse att ett leverantörsland får tillgång till den återstående kvoten när det har förbrukat sin landsspecifika tullkvot. Denna möjlighet bör dock endast tillämpas under det sista kvartalet av perioden för att göra en avvägning av intressen mellan länder med en landspecifik tullkvot och länder som utnyttjar den övergripande tullkvoten. Detta skulle inte bara säkerställa upprätthållandet av traditionella handelsflöden, utan också i förekommande fall undvika att delar av den återstående tullkvoten skulle förbli outnyttjade. |
Tullkvotens förutsägbarhet över tiden
(151) |
Kommissionen anser att införandet av ett licenssystem inte är nödvändigt för att garantera förutsägbarhet. |
(152) |
För det första är uppgifter om importens utveckling inom tullkvoten och den tullfria kvotens användning allmänt tillgängliga och uppdateras dagligen. Uppgifterna om användningen av tullkvoter finns på följande webbadress: http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp |
(153) |
En landsspecifik fördelning bör också säkerställa en ytterligare nivå av förutsägbarhet för traditionella leverantörer och användare. När en landspecifik tullkvot är förbrukad kommer landet i fråga dessutom att kunna exportera genom den tillgängliga återstående kvoten, dock endast under det sista kvartalet av perioden som är den mest kritiska perioden när det gäller tillgängligheten på kvoter. |
(154) |
Kommissionen anser slutligen att den återstående tullkvoten bör fördelas kvartalsvis för att säkerställa att importen fördelas jämnt över året och förhindra att betydande import av standardiserade produkter läggs i lager i början av perioden för att undvika eventuella tullar. Outnyttjade kvartalsvisa tullkvoter skulle även överföras automatiskt till nästa period. |
Produktklassificering
(155) |
Kommissionen har undersökt begäran från användare och importörer om att skapa särskilda underkategorier för sina produkter. I synnerhet har kommissionen funnit att två produktkategorier, nämligen kategorierna 3 och 4, omfattar tydliga särdrag för vilka begäran är godtagbar. |
(156) |
Kategori 4 – korrosionsbeständigt stål – omfattar både produkter som producerats särskilt för bilindustrin, utifrån tydliga produktspecifikationer och som omfattas av långfristiga avtal, samt andra standardprodukter. För de förstnämnda produkterna måste leverantörer först erhålla ett intyg som krävs för att försörja industrin under en lång tidsperiod, baserat på ett just in time-system. För denna kategori av produkter medger kommissionen att det finns en risk för att vissa produkttyper trängs undan från den tullfria kvoten av standardprodukter som kan levereras i stora mängder och lagras i början av året. |
(157) |
Dessutom omfattas produkter av standardtyp enligt denna produktkategori för närvarande av antidumpningstullar som också påverkar den framtida importutvecklingen, samt kvottilldelning baserat på det som förklaras ovan. Det faktum att dessa mer specialiserade produkter inte omfattades av industrins begäran om antidumpningsåtgärder är också ett tecken på att dessa produkter bör bedömas separat från produkter av standardtyp. |
(158) |
Vad gäller kategori 3 – elektroplåt – hävdade också den relevanta användarindustrin att vissa specialiserade produkter, dvs. kornorienterad elektroplåt (27), bör hållas avskilda från övriga produkter i denna kategori. Detta påstående grundar sig på det faktum att dessa produkttyper är av strategisk betydelse för unionens ekonomi, eftersom de används i sektorerna ny energi/mobilitet (t.ex. fordon som drivs med ny energi, vindturbiner). Användare och importörer hävdar att dessa är högvärdiga specialprodukter som riskerar att trängas undan av standardprodukter som ingår i samma produktkategori. Dessutom hävdade användare också att efterfrågan i unionen sannolikt kommer att öka markant under den närmaste tiden och att den särskilda kvoten bör höjas i framtiden i enlighet med detta. Även om detta påstående inte vederbörligen kunde styrkas med någon bevisning, skulle en särskild kvot för dessa produkter möjliggöra att ytterligare granska välgrundade ansökningar i framtiden. |
(159) |
Utan att på något sätt undergräva åtgärdens korrigerande effekter, anser kommissionen vidare att det är möjligt att skapa undergrupper av produkter inom dessa två produktkategorier, vilka följaktligen skulle tilldelas en egen kvot. |
(160) |
På grundval av ovanstående godtog kommissionen begäran om att dela upp produktkategori 4 (plåt överdragen med metall) och produktkategori 3 (elektroplåt [annan än kornorienterad elektroplåt]) i två underkategorier. |
Översynsklausul
(161) |
Slutligen anser kommissionen att den på grundval av unionens intresse kan behöva anpassa nivån eller tilldelningen för en tullkvot som fastställs i bilagorna IV.1 och IV.2 i händelse av förändrade omständigheter under åtgärdernas tillämpningsperiod. En sådan översyn kan gälla varje produktkategori som är föremål för åtgärder, inbegripet (men inte begränsat till) produktkategorierna 3, 4, 6 och 16 som var föremål för detaljerade och motiverade inlagor under undersökningen liksom i samband med de bilaterala samråd som kommissionen har hållit. De förändrade omständigheterna kan till exempel uppstå i händelse av en allmän ökning eller minskning av efterfrågan i unionen på vissa produktkategorier som skulle kräva en förnyad bedömning av tullkvotens nivå, införandet av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder som märkbart kan påverka framtida import, eller någon utveckling rörande Section 232 som kan ha en direkt inverkan på slutsatserna i denna undersökning, det vill säga vad gäller omläggning av handeln. Kommissionen får också granska huruvida åtgärdernas genomförande kan ha skadliga effekter vad gäller uppnåendet av integration med förmånsberättigade handelspartner, bland annat genom att riskera deras stabilisering eller ekonomiska utveckling. Kommissionen kommer att göra en regelbunden bedömning av situationen, samt överväga en översyn åtminstone i slutet av varje år under åtgärdernas tillämpningsperiod. Kommissionen ska inleda den första översynen senast den 1 juli 2019. |
7.3 Slutsats beträffande unionens intresse
(162) |
På grundval av övervägandena ovan och en noggrann granskning av de olika berörda intressena, drar kommissionen slutsatsen att unionens intresse kräver antagandet av slutgiltiga skyddsåtgärder i form av en tullkvot, för att förhindra att unionstillverkarnas situation försämras ytterligare. |
8. SLUTLIGA ÖVERVÄGANDEN
(163) |
Slutsatsen är att unionens stålindustri riskerar att drabbas av allvarlig skada vad gäller 26 produktkategorier, och att denna situation sannolikt kommer att utvecklas i riktning mot faktisk allvarlig skada inom en överskådlig framtid, i avsaknad av skyddsåtgärder. Det konstaterades också att det ligger i unionens intresse att vidta lämpliga åtgärder för att undvika en ytterligare ökning av importen. |
8.1 Åtgärdernas form och nivå
(164) |
I ett preliminärt skede konstaterade kommissionen att en åtgärd i form av en tullkvot var det bästa sättet att förena intressena hos unionens ståltillverkare och användare. En sådan åtgärd, anpassad på lämpligt sätt, skulle göra det möjligt att tillfälligt få importen till en icke-skadevållande nivå för unionens stålindustri, och samtidigt hålla ett lämpligt urval av försörjningskällor tillgängliga för dess kunder på ett sätt som är förenligt med en fortsatt fungerande konkurrenskraftig stålmarknad. |
(165) |
På grundval av den ovannämnda analysen av unionens intresse, anser kommissionen att en tullkvot är den bästa formen av åtgärd för att balansera de olika intressen som står på spel, nämligen att förhindra allvarlig skada och säkerställa att de traditionella handelsflödena bibehålls. |
(166) |
I de kommentarer som kommissionen mottagit efter de provisoriska åtgärderna gav användarna, trots att majoriteten av dem ifrågasatte införandet av åtgärder, också värdefulla förslag för att justera dem och minimera deras negativa effekter på marknaden. |
(167) |
Bland de synpunkter som mottagits gällde mycket få de mikrosimuleringar och den makroekonomiska modell som kommissionen lagt fram för att kontrollera proportionaliteten i tullsatsen ovanför kvoten. |
(168) |
Vad gäller den makroekonomiska modellen kritiserade en intresseorganisation för exportörer i ett tredjeland att den elasticitet som används i Armington-modellen för produktkategorierna sammantaget skiljer sig från den som används i vissa mer detaljerade studier av specifika stålproduktskategorier. Dessa berörda parter föreslog dock inga alternativa nivåer för den sammantagna beräkningen. Samma intresseorganisation hävdade också att kommissionen inte hade beaktat den betydande prisökningen på den amerikanska marknaden, vilken fortsätter att attrahera importen, trots åtgärderna enligt Section 232. Vad gäller mikrosimuleringarna påstod en användarorganisation i unionen och flera exportörer att riktmärkningen vad gäller mikrosimuleringarna endast hade utförts med avseende på ett begränsat antal produktkategorier, medan åtgärderna omfattade en större uppsättning. De kritiserade också att beräkningarna enligt uppgift var baserade på de kinesiska tillverkarnas kostnader, vilka inte kunde anses representativa för alla importkällor. Flera exportörer hävdade att kommissionen inte tillräckligt utförligt har förklarat användningen av ovannämnda modeller, och att fastställandet av en tullsats på 25 % ovanför kvoten på denna grund är godtyckligt. |
(169) |
Kommissionen anser att både mikrosimuleringarna och den makroekonomiska modellen utgör förenklingar av verkligheten, men i motsats till vissa kommentarer är de ett sätt att möjliggöra en teknisk diskussion om alternativa scenarier för att fatta politiska beslut som baseras på fakta och inte på godtyckliga bedömningar. |
(170) |
Kommissionen vill understryka att tullsatsen på 25 % ovanför kvoten som de av kommissionen i samband med de provisoriska åtgärderna avser att hantera en betydande ökning av stålimporten till unionen, som under den senaste perioden har ökat till följd av den övergripande tulltaxan på 25 % som Förenta staterna infört på import av stål (med ett begränsat antal undantagna ursprung som omfattas av mycket restriktiva kvoter) och tulltaxan på 50 % för import från Turkiet. Förenta staternas uttryckliga syfte med dessa åtgärder är att uppnå det industripolitiska målet att på konstlad väg reducera stålimporten med 13,3 miljoner ton, vilket i sin tur kommer att göra det möjligt för den amerikanska stålindustrin att arbeta med ett kapacitetsutnyttjande på 80 %. |
(171) |
I motsats till vad några enstaka berörda parter anser, är mot denna bakgrund en tullsats på 25 % ovanför unionens kvot inte godtycklig, men förefaller vara en helt proportionerlig åtgärd som är helt förenlig med målet att skydda unionens stålmarknad mot en kraftigt ökad import, som under den senaste tiden i stor utsträckning kommer från den omläggning av handeln som de amerikanska protektionistiska åtgärderna framkallar. Exportörer i hela världen som står inför tullar på 25 % eller 50 % eller restriktiva kvoter i Förenta staterna skulle kunna lägga om sin export utöver den traditionella försäljningsnivån till unionen och medföra skada för unionens stålindustri, om det inte finns ett tillräckligt avskräckande hinder i unionen när importen börjar överskrida sin traditionella nivå. |
(172) |
Medan tullsatserna enligt Section 232 tas ut på den första importen och därför allvarligt snedvrider importinflödena nedåt, är det viktigt att återigen betona att unionens tullkvot medger fortsatt import från alla ursprungsländer utan ytterligare hinder. Tullkvoten har endast verkan om den aktuella kvoten motsvarande det traditionella importflödet från samtliga ursprungsländer överskrids, särskilt på grund av den omläggning av handeln som Förenta staternas åtgärder framkallar. |
(173) |
Under dessa omständigheter, såvida inte unionen inför en tull över kvoten på den relevanta stålimporten till ett belopp som minst motsvarar den tullsats som tillämpas av Förenta staterna, kommer en exportör till Förenta staterna att vinna en extra marginal eller minimera sin förlust genom att lägga om försäljningen till EU. Av denna analys framgår att den lägsta tullsats ovanför kvoten som kan säkra ett minimalt skydd för unionen mot snedvridning av handeln bör vara minst 25 %. Denna nivå kommer dock inte att stoppa omläggning av handeln. I takt med att importpriserna i Förenta staterna pressas uppåt av protektionistiska åtgärder, blir en stor del av Förenta staternas produktion som tidigare var oekonomisk lönsam, vilket tränger ut import och lägger om handeln till andra marknader där unionen är den mest attraktiva alternativa destinationen. |
(174) |
I detta sammanhang är de mikroekonomiska simuleringar av täckningsbidraget för importen till unionen som föreslagits av unionsindustrin och lagts fram i det preliminära skedet av kommissionen, viktiga när man diskuterar det kommersiella beteendet hos en exportör som står inför ovannämnda val mellan att sälja till den amerikanska marknaden med erläggande av tullsatserna enligt Section 232 eller att öka sin till unionen utöver sin traditionella försäljning för att undvika tullarna i fråga. |
(175) |
I motsats till de synpunkter som framförts av vissa parter är de antaganden som gjorts i simuleringarna realistiska och försiktiga. De är inte huvudsakligen baserade på de kinesiska kostnaderna. Den viktigaste delen av de kostnader som användes vid simuleringen är en korg av råvaror som värderas till internationella priser. Kinesiska riktmärken används bara för en förhållandevis mindre andel av de övriga rörliga kostnaderna utöver råvarorna, eftersom Kina är en av de främsta exportörerna i samtliga produktkategorier. Slutligen utgör valet av fraktkostnader från Kina till unionen för att beräkna kostnaderna ett mycket försiktigt antagande i beräkningen, eftersom täckningsbidraget skulle vara högre om man använde de lägre fraktkostnaderna för andra möjliga ursprungsländer. |
(176) |
Dessa simuleringar gör det möjligt att beräkna den faktiska nivån på den tull ovanför kvoten som skulle kunna avskräcka från en omläggning av handeln. Såsom förklaras i förordningen om provisoriska åtgärder visar dessa simuleringar att täckningsbidraget för en stålexportörs försäljning till unionen för många av de mest representativa stålproduktkategorier som omfattas av undersökningen är över 30 %, med en median på 34 %. Endast tullar ovanför kvoten på dessa nivåer skulle kunna kompensera fullt ut för täckningsbidraget till den berörda importen av stål till unionsmarknaden, och på detta sätt undanröja incitamenten för en exportör till Förenta staterna att lägga om sin försäljning till unionsmarknaden, eftersom denna tull gör att detta blir olönsamt. |
(177) |
Mot denna bakgrund har kommissionen valt att anta den minst störande tullsatsen på 25 % ovanför kvoten, vilket är bland det lägre av de alternativ som diskuteras ovan. Såsom förklaras ovan garanterar denna tullsats ovanför kvoten inte unionen något fullständigt skydd mot en omläggning av handeln. Den kommer tvärtom inte bara att möjliggöra fritt flöde av traditionell import, utan innebär även att det trots tullen i fråga fortfarande finns utrymme för en begränsad andel av den omlagda handeln på unionsmarknaden, även när den traditionella handelsnivån överskrids för att tillgodose en förväntad ökad efterfrågan. |
(178) |
Vad gäller synpunkterna från berörda parter om användningen av en enda makroekonomisk modell som omfattar alla produktkategorier tillsammans i stället för en mer uppdelad analys, anser kommissionen, såsom förklaras i det preliminära skedet och i avsnitt 2 ovan, att med tanke på det starka sambandet mellan produktkategorierna när det gäller utbud och efterfrågan, är en sådan helhetsbedömning fullt relevant, särskilt om försiktiga uppskattningar av elasticiteten görs. |
(179) |
I förordningen om provisoriska åtgärder angav kommissionen att den kommer att noga följa utvecklingen av importen innan en slutlig ståndpunkt intas. Förenta staternas och EU:s statistik över import av de undersökta kategorierna av stålprodukter visar, trots den stora prisökning som Section 232 medför på den amerikanska marknaden, att det finns en betydande bestående minskning av importen till Förenta staterna under det senaste halvåret sedan maj 2018, som motsvaras av en stadig ökning av importen till unionen av samma kategorier av stålprodukter under samma period. Från maj till september 2018 minskade den amerikanska importen av de produktkategorier som undersökningen omfattar med 2,6 miljoner ton jämfört med samma period 2017, medan EU:s import av samma produkter steg kraftigt med en ökning på 2 miljoner ton (77 % av den amerikanska minskningen) under samma period. Detta utgör en tydlig, stigande trend. Dessa uppgifter visar tydligt att den avsedda effekten av de protektionistiska åtgärderna enligt Section 232 för att åstadkomma en minskning av stålimporten på 13,3 miljoner ton från 2017 års nivåer är på god väg. Därför verkar den senaste utvecklingen av importen inte motsäga de antaganden som gjorts i modellen om en eventuell omläggning av handeln med 70 %, vilket de amerikanska åtgärderna så småningom skulle kunna uppnå när de har utvecklat sina protektionistiska effekter fullt ut över tiden. Den motsäger inte heller att detta i sin ur kräver en tullsats ovanför kvoten på 30 % för att till fullo skydda unionsmarknaden från deras effekter. Denna nivå sammanfaller också med det ovan beskrivna resultatet av de mikroekonomiska simuleringarna. |
(180) |
Kommissionen har därför beslutat att bekräfta den tull ovanför kvoten på 25 % som representerar den nedre gränsen och det minst störande korrigerande alternativet mot den omläggning av handeln som de amerikanska åtgärderna enligt Section 232 framkallat. |
8.2 Förvaltning av tullkvoterna
(181) |
Såsom förklaras ovan, på grundval av överväganden om unionens intresse och för att så långt som möjligt upprätthålla traditionella handelsflöden, är det bästa sättet för att säkerställa att kvoterna används optimalt att fördela dem mellan de länder som har ett betydande intresse av att leverera den berörda produkten och, för övriga, i den kronologiska ordning i vilken deklarationerna för övergång till fri omsättning godtas, i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (28). Denna förvaltningsmetod kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen. |
(182) |
Möjligheten att från tullkvoterna undanta varor som importeras från utvecklingsländer är avhängig av varornas ursprung. Gällande kriterier i unionen för fastställande av icke-förmånsberättigande ursprung ska därför tillämpas. |
(183) |
Med avseende på de slutgiltiga åtgärderna, för att traditionella handelsflöden ska kunna fortsätta, ska en särskild kvot fastställas för var och en av de produktkategorier för vilka denna förordning inför slutgiltiga åtgärder. |
8.3 Tillämpliga antidumpnings- och antisubventionsåtgärder
(184) |
Efter införandet av provisoriska åtgärder hävdade flera användare och importörer återigen att unionstillverkarna inte är i behov av ytterligare skydd, på grund av befintliga antidumpnings- och antisubventionsåtgärder, och att skyddsåtgärder och antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder i vilket fall inte bör kumuleras. |
(185) |
Kommissionen erinrar om att antidumpnings- och utjämningstullar inte syftar till att stänga unionsmarknaden, utan endast att åtgärda skadevållande handelsmetoder. Dessa åtgärder inriktas på landsspecifika dumpnings- och subventioneringssituationer, har ett annat syfte och tillämpningsområde än den skyddsåtgärd som införs genom denna förordning, och utesluter inte varandra. |
(186) |
Såsom anges i skäl 117 i förordningen om provisoriska åtgärder erkänner kommissionen att en kumulation av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder kan leda till en större effekt än vad som är önskvärt. Eftersom denna fråga om kumulation endast potentiellt skulle uppstå när taken i tullkvoten uppnås, kommer kommissionen att undersöka behovet av att ta upp frågan i ett senare skede och i sinom tid. Inom denna ram, för att undvika att ”dubbla instrument” införs när tullkvoten överskrids, får kommissionen anse det nödvändigt att tillfälligt upphäva eller sänka befintliga antidumpnings- och utjämningstullar i syfte att säkerställa att den kombinerade effekten av dessa åtgärder inte överstiger den högsta nivån av antingen skyddstullen eller gällande antidumpnings/utjämningstull. |
8.4 Varaktighet
(187) |
Kommissionen anser att åtgärderna bör vara i kraft under en treårsperiod (inbegripet de provisoriska åtgärdernas tillämpningsperiod) och upphöra att gälla den 30 juni 2021. En tullkvot bör öppnas för perioden 2 februari 2019–30 juni 2019, därefter för perioden 1 juli 2019–30 juni 2020, och därefter för perioden 1 juli 2020–30 juni 2021, så som anges i bilaga IV för varje berörd produktkategori. |
(188) |
Eftersom åtgärderna är i kraft i mer än ett år ska de gradvis liberaliseras med regelbundna mellanrum under tillämpningsperioden. Kommissionen anser att det lämpligaste sättet att liberalisera åtgärderna är att öka den tullfria kvoten med 5 % efter varje år. Detta bör omfatta tillämpningsperioden för de provisoriska åtgärderna, vilket innebär att den första liberaliseringen kommer att äga rum den 1 juli 2019, och den andra liberaliseringen den 1 juli 2020. Ytterligare liberaliseringar kommer att följa samma mönster. |
8.5 Övervakning av stålprodukter
(189) |
Övervakningsåtgärder för stålprodukter som omfattas av undersökningen infördes i april 2016, eftersom det verkade som importtrenden hotade att orsaka allvarlig skada. Med tanke på undersökningens slutsatser och införandet av slutgiltiga skyddsåtgärder, anser kommissionen att övervakningssystemet för stålprodukter som omfattas av skyddsåtgärder bör upphävas tillfälligt under skyddsåtgärdernas tillämpningsperiod. |
9. UNDANTAGANDE AV VISSA LÄNDER FRÅN DE SLUTGILTIGA ÅTGÄRDERNA
(190) |
I enlighet med artikel 18 i förordning (EU) 2015/478 och unionens internationella förpliktelser bör de provisoriska åtgärderna inte tillämpas på en produkt med ursprung i ett utvecklingsland som är medlem av WTO, om det landets andel av unionens import av den produkten inte överstiger 3 %, förutsatt att de utvecklingsländer som är WTO-medlemmar och har en importandel på mindre än 3 % tillsammans svarar för högst 9 % av unionens totala import av produkten. |
(191) |
Det framgår av kommissionens slutliga fastställande att de berörda produktkategorier med ursprung i vissa utvecklingsländer uppfyller kraven för att omfattas av det ovannämnda undantaget. I bilaga III.2 (Förteckning över produktkategorier med ursprung i utvecklingsländer som omfattas av de slutgiltiga åtgärderna) anges de utvecklingsländer som berörs vad gäller tillämpningen av denna förordning. Den anger även för var och en av de 26 produktkategorierna de utvecklingsländer på vilka de provisoriska åtgärderna är tillämpliga. Kommissionen anser det lämpligt att beräkna volymen för importen från utvecklingsländer på grundval av tillgänglig statistik för den senaste perioden för varje produktkategori, eftersom tullkvoten har fastställts på grundval av de traditionella handelsflödena för varje enskild produktkategori. |
(192) |
Eftersom undantagandet av utvecklingsländer som är WTO-medlemmar bör tillämpas så länge deras andel av unionens import inte överstiger 3 %, kommer kommissionen att göra en regelbunden bedömning av situationen, och åtminstone vid slutet av varje år under åtgärdernas tillämpningsperiod, för att undersöka huruvida något land har överskridit tröskelvärdet och så småningom bör inkluderas i tillämpningsområdet för skyddsåtgärder. |
(193) |
Såsom anges i skäl 80 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder anser kommissionen att bedömda produkter med ursprung i Norge, Island och Liechtenstein bör undantas från tillämpningen av denna förordning, på grund av den nära integrationen av marknaderna med EES-medlemmarna, storleken på den totala importen från dessa länder och den låga risken för en omläggning av handeln. För att iaktta bilaterala förpliktelser bör vissa länder med vilka unionen har ingått ett avtal om ekonomiskt partnerskap som för närvarande är i kraft (29) också undantas från denna förordnings tillämpningsområde. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna har kommissionen inte mottagit några synpunkter som skulle kunna leda till en förändring av dessa slutsatser, vilka därför bekräftas. |
10. FÖRPLIKTELSER SOM FÖLJER AV BILATERALA AVTAL MELLAN UNIONEN OCH TREDJELÄNDER
(194) |
Kommissionen säkerställde att de skyddsåtgärder som vidtagits i enlighet med denna förordning även är förenliga med de förpliktelser som följer av bilaterala avtal som undertecknats med vissa tredjeländer. |
(195) |
I detta avseende noteras det att importen från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien till unionen befanns ha ökat avsevärt under undersökningsperioden och bidragit till hotet om allvarlig skada som unionens stålindustri har lidit. Denna import uppfyller följaktligen villkoren för att vidta skyddsåtgärder enligt artikel 37.1 i stabiliserings- och associeringsavtalet som ingåtts mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (30). |
(196) |
Det anses också, med hänsyn till undersökningens omfattning och slutsatser, att det finns allvarliga störningar i stålsektorn och att skyddsåtgärder följaktligen är berättigade enligt artikel 26 i det avtal som ingåtts mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet 1972 (31). |
(197) |
Slutligen uppfyller importen med ursprung i Turkiet också villkoren i artikel 12 i det avtal som ingåtts mellan Europeiska kol- och stålgemenskapen och Republiken Turkiet om handel med produkter som omfattas av fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (32) och artikel 60 i tilläggsprotokollet som undertecknades den 23 november 1970, som fogats till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet (33). |
11. SLUTLIGA ÖVERVÄGANDEN
(198) |
Mot bakgrund av domstolens rättspraxis (34) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid eventuell återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering. |
(199) |
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är i överensstämmelse med yttrandet från den kommitté för skyddsåtgärder som inrättats genom artikel 3.3 i förordning (EU) 2015/478 respektive artikel 22.3 i förordning (EU) 2015/755. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Med förbehåll för artiklarna 6 och 7 öppnas härmed en tullkvot för import till unionen av var och en av de 26 produktkategorier som berörs (definierade genom hänvisning till de KN-nummer som anges i förhållande till den i bilaga I) och för var och en av de perioder som anges i bilaga IV.1 och IV.2.
2. För var och en av de produktkategorier som berörs, och med undantag för produktkategori 1, tilldelas en del av varje tullkvot de länder som anges i bilaga IV.
3. Den återstående delen av varje tullkvot, liksom tullkvoten för produktkategori 1, ska tilldelas enligt principen ”först till kvarn”, på grundval av en tullkvot som fastställs i lika delar för varje kvartal under tillämpningsperioden.
4. Utnyttjandet av varje kvartalsvisa kvot ska stoppas på kommissionens tjugonde arbetsdag efter kvartalets utgång. I slutet av varje kvartal ska den outnyttjade delen av tullkvoten automatiskt överföras till nästa kvartal. De kvantiteter som är outnyttjade i slutet av det sista kvartalet för varje år av tillämpningstiden av den slutgiltiga tullkvoten ska inte överföras.
5. Om den relevanta kvoten enligt punkt 2 är uttömd för ett visst land, får import från det landet äga rum inom den återstående delen av tullkvoten för samma produktkategori. Denna bestämmelse ska endast tillämpas under det sista kvartalet av varje tillämpningsår för den slutgiltiga tullkvoten.
6. Om den relevanta tullkvoten förbrukats eller om importen av produktkategorierna inte omfattas av den relevanta tullkvoten, ska en tilläggstull på 25 %, tillämplig på nettopriset fritt unionens gräns före tull, tillämpas på de produktkategorier som anges i bilaga IV.1.
Artikel 2
1. Ursprunget för alla produkter på vilka denna förordning är tillämplig ska fastställas i enlighet med unionens gällande bestämmelser om icke-förmånsberättigande ursprung.
2. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, och som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus en procentenhet.
Artikel 3
De tullkvoter som anges i artikel 1 ska förvaltas av kommissionen och medlemsstaterna i enlighet med det förvaltningssystem för tullkvoter som anges i artiklarna 49–54 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447.
Artikel 4
Medlemsstaterna och kommissionen ska ha ett nära samarbete för att se till att denna förordning efterlevs.
Artikel 5
1. Med förbehåll för punkt 2 ska import av de 26 produktkategorier som anges i bilaga IV och som har sitt ursprung i ett av de länder som anges i bilaga III inte vara föremål för de åtgärder som anges i artikel 1.
2. För var och en av de 26 produktkategorier som anges i bilaga IV anger bilaga III.2 vilka ursprungsländer som ska omfattas av de åtgärder som anges i artikel 1.
Artikel 6
1. Produkter med ursprung i Norge, Island och Liechtenstein ska inte omfattas av de åtgärder som anges i artikel 1.
2. Följande länder ska inte heller omfattas av de åtgärder som anges i artikel 1: Botswana, Elfenbenskusten, Eswatini, Fiji, Ghana, Kamerun, Lesotho, Moçambique, Namibia och Sydafrika.
Artikel 7
De åtgärder för övervakning i förväg som är i kraft genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/670 (35) ska tillfälligt upphävas för de produkter som anges i bilaga IV under tillämpningsperioden för de skyddsåtgärder som anges i artikel 1.
Artikel 8
Under den period som anges i bilagorna IV.1 och IV.2 får kommissionen se över åtgärder i händelse av förändrade omständigheter.
Artikel 9
Belopp som betalats som tilläggstull i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2018/1013 med avseende på de produkter som anges i bilaga IV till den här förordningen, ska slutgiltigt tas ut till den nivå som fastställs i artikel 1.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1013.
Artikel 10
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 31 januari 2019.
På kommissionens vägnar
Jean-Claude JUNCKER
Ordförande
(1) EUT L 83, 27.3.2015, s. 16.
(2) EUT L 123, 19.5.2015, s. 33.
(3) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1013 av den 17 juli 2018 om införande av provisoriska skyddsåtgärder beträffande vissa stålprodukter (EUT L 181, 18.7.2018, s. 39).
(4) Tillkännagivande om inledande av en skyddsåtgärdsundersökning rörande import av stålprodukter (EUT C 111, 26.3.2018, s. 29).
(5) Tillkännagivande om ändring av tillkännagivandet om inledande av en skyddsåtgärdsundersökning rörande import av stålprodukter (EUT C 225, 28.6.2018, s. 54).
(6) Rapport från WTO:s överprövningsorgan, US –Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/AB/R, punkt 319.
(7) Kommissionens förordning (EG) nr 1694/2002 (EGT L 261, 28.9.2002, s. 1).
(8) Panelrapport från WTO, Dominican Republic – Safeguard Measures on Imports of Polypropylene Bags and Tubular Fabric, WT/DS415/R, WT/DS416/R, WT/DS417/R, WT/DS418/R, punkterna 7.177 och 7.236.
(9) Botswana, Elfenbenskusten, Eswatini, Fiji, Ghana, Kamerun, Lesotho, Moçambique, Namibia och Sydafrika.
(10) Dessa var produktkategorierna 10, 11, 19, 24 och 27.
(11) F.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Indien, Kina, Ryssland, Sydkorea och Turkiet.
(12) Rapport från WTO:s överprövningsorgan, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/9, punkt 131.
(13) WTO:s panelrapport, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities, WT/D166/R, punkt 8.31
(14) Panelrapport från WTO, Ukraine – Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars, WT/DS468/R, panelrapport av den 26 juni 2015, punkt 7.146
(15) Panelrapport från WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, punkt 10.168.
(16) Rapport från WTO:s överprövningsorgan, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/AB/R, antagen den 12 januari 2000, punkt 130.
(17) Panelrapport från WTO, US –Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, fotnot 17, punkt 374.
(18) Panelrapport från WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, punkt 10.168, fotnot 16, para. 7.132
(19) https://www.globaltradealert.org/reports/download/44, s. 11.
(20) COM(2016) 155 final av den 16 mars 2016.
(21) Källa: Global Trade Atlas.
(22) https://www.cbp.gov/trade/quota/bulletins/qb-18-126-absolute-quota-aluminum-products-argentina-brazil-south-korea
(23) Åtgärderna enligt Section 232 trädde i kraft den 8 mars 2018 och kommissionens analys omfattar uppgifter fram till september 2018.
(24) Företag och datum för meddelande(n), miljoner amerikanska ton: Big River, 25.4.2018 och 29.6.2018, 3,2; US Steel, 5.3.2018, 2,8; JSW Steel, 26.3.2018 och 21.6.2018, 2,5; Nucor, 10.1.2018, 2.3.2018, 11.5.2018 och 7.9.2018, 2,25; North Star Bluescope, 13.8.2018, 0,7–1,0; Liberty Steel Group, 26.6.2018, 0.75; Republic Steel Group, 12.3.2018 och 19.7.2018, 0,66; Steel Dynamics, 26.6.2018, 0,4. Den totala planerade kapacitetsökning som aviserats i denna icke uttömmande förteckning över tidningsartiklar från 2018 (främst pressmeddelanden från företag) är 13,5 miljoner amerikanska ton, motsvarande cirka 12 miljoner ton.
(25) Artikel 7.2c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/825 av den 30 maj 2018 (EUT L 143, 7.6.2018, s. 6).
(26) Rapport från WTO:s överprövningsorgan, US – Line Pipe, WT/DS202, punkt 235.
(27) KN-nummer 7225 19 90, 7226 19 80.
(28) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).
(29) Botswana, Elfenbenskusten, Eswatini, Fiji, Ghana, Kamerun, Lesotho, Moçambique, Namibia och Sydafrika.
(30) EUT L 84, 20.3.2004, s. 13.
(31) EUT L 300, 31.12.1972, s. 189.
(32) EUT L 227, 7.9.1996, s. 3.
(33) EUT L 293, 29.12.1972, s. 3.
(34) Domstolens dom (tredje avdelningen) av den 18 januari 2017, C-365/15, Wortmann mot Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, punkterna 35–39.
(35) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/670 av den 28 april 2016 om införande av unionsövervakning i förväg av import av vissa järn- och stålprodukter med ursprung i vissa tredjeländer (EUT L 115, 29.4.2016, s. 37).
BILAGA I
Berörda produkter
Produktnummer |
Produktkategori |
KN-nummer |
1 |
Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade |
7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
2 |
Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad |
7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
3 |
Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt) |
7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
4 |
Plåt överdragen med metall |
7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
5 |
Plåt överdragen med organiskt material |
7210 70 80 , 7212 40 80 |
6 |
Bleckprodukter |
7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
7 |
Kvartoplåt, olegerad och annan legerad |
7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
8 |
Varmvalsade plåtar och band, rostfria |
7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
9 |
Kallvalsade plåtar och band, rostfria |
7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
10 |
Varmvalsad kvartoplåt, rostfri |
7219 21 10 , 7219 21 90 |
11 |
Kornorienterad elektroplåt |
7225 11 00 , 7226 11 00 |
12 |
Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade |
7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
13 |
Armeringsjärn |
7214 20 00 , 7214 99 10 |
14 |
Stänger och lätta profiler, rostfria |
7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
15 |
Valstråd, rostfri |
7221 00 10 , 7221 00 90 |
16 |
Valstråd, olegerad och annan legerad |
7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
17 |
Profiler av järn eller olegerat stål |
7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
18 |
Spont |
7301 10 00 |
19 |
Järnvägsmateriel |
7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 |
20 |
Gasrör |
7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
21 |
Ihåliga profiler |
7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
22 |
Rör, sömlösa och rostfria |
7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
23 |
Lagerrör |
7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
24 |
Andra sömlösa rör |
7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 |
25 |
Stora svetsade rör |
7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
26 |
Andra svetsade rör |
7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
27 |
Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd |
7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 |
28 |
Olegerad tråd |
7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |
BILAGA II
II.1 – Importökning för de 26 produktkategorierna (i ton)
Produktnummer |
Produktkategori |
2013 |
2014 |
2015 |
2016 |
2017 |
Den senaste perioden |
Ökning under den senaste perioden jämfört med 2013 |
1 |
Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade |
4 867 242 |
5 263 815 |
7 854 395 |
8 610 847 |
7 048 217 |
7 209 718 |
48 % |
2 |
Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad |
1 837 875 |
1 906 067 |
2 761 337 |
2 007 299 |
2 463 937 |
2 463 941 |
34 % |
3 |
Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt) |
266 355 |
284 376 |
279 777 |
312 647 |
377 744 |
433 526 |
63 % |
4 |
Plåt överdragen med metall |
1 855 325 |
2 203 135 |
2 688 830 |
3 924 906 |
5 019 132 |
4 637 052 |
150 % |
5 |
Plåt överdragen med organiskt material |
681 646 |
725 004 |
622 482 |
730 619 |
919 000 |
937 693 |
38 % |
6 |
Bleckprodukter |
549 941 |
660 743 |
634 722 |
754 638 |
616 810 |
735 928 |
34 % |
7 |
Kvartoplåt, olegerad och annan legerad |
1 439 430 |
1 968 634 |
2 573 220 |
2 834 744 |
2 549 694 |
2 374 170 |
65 % |
8 |
Varmvalsade plåtar och band, rostfria |
157 197 |
213 885 |
247 090 |
326 631 |
407 886 |
408 468 |
160 % |
9 |
Kallvalsade plåtar och band, rostfria |
645 004 |
954 179 |
697 199 |
753 058 |
869 091 |
972 415 |
51 % |
10 |
Varmvalsad kvartoplåt, rostfri |
26 799 |
34 700 |
31 586 |
25 995 |
27 704 |
28 677 |
7 % |
12 |
Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade |
942 999 |
1 265 397 |
1 233 328 |
1 429 511 |
1 419 973 |
1 792 392 |
90 % |
13 |
Armeringsjärn |
528 702 |
972 572 |
1 430 000 |
1 292 936 |
1 191 379 |
1 755 338 |
232 % |
14 |
Stänger och lätta profiler, rostfria |
114 638 |
149 670 |
144 875 |
149 499 |
161 973 |
184 811 |
61 % |
15 |
Valstråd, rostfri |
52 068 |
71 209 |
57 542 |
58 659 |
63 022 |
69 786 |
34 % |
16 |
Valstråd, olegerad och annan legerad |
1 107 169 |
1 267 308 |
1 694 707 |
2 001 322 |
2 093 877 |
2 354 164 |
113 % |
17 |
Profiler av järn eller olegerat stål |
222 797 |
274 863 |
267 851 |
387 353 |
262 759 |
373 732 |
68 % |
18 |
Spont |
15 871 |
16 497 |
14 051 |
36 683 |
84 549 |
83 502 |
426 % |
19 |
Järnvägsmateriel |
14 587 |
25 532 |
23 202 |
12 494 |
18 232 |
23 013 |
58 % |
20 |
Gasrör |
275 378 |
349 078 |
314 471 |
354 261 |
401 410 |
445 569 |
62 % |
21 |
Ihåliga profiler |
485 038 |
578 426 |
602 190 |
757 274 |
862 889 |
956 360 |
97 % |
22 |
Rör, sömlösa och rostfria |
42 417 |
55 590 |
54 948 |
51 614 |
49 593 |
49 781 |
17 % |
24 |
Andra sömlösa rör |
440 696 |
509 052 |
448 761 |
448 333 |
410 822 |
480 600 |
9 % |
25 |
Stora svetsade rör |
295 502 |
418 808 |
218 549 |
171 512 |
1 053 049 |
720 886 |
144 % |
26 |
Andra svetsade rör |
462 137 |
484 915 |
494 914 |
526 634 |
551 764 |
558 457 |
21 % |
27 |
Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd |
446 086 |
514 066 |
479 271 |
454 924 |
454 921 |
501 232 |
12 % |
28 |
Olegerad tråd |
555 798 |
700 560 |
683 041 |
726 158 |
714 480 |
762 600 |
37 % |
II.2 – Importökning för de 2 produktkategorierna (i ton)
Produktnummer |
Produktkategori |
2013 |
2014 |
2015 |
2016 |
2017 |
Den senaste perioden |
Ökning under den senaste perioden jämfört med 2013 |
11 |
Kornorienterad elektroplåt |
114 388 |
112 258 |
101 737 |
109 518 |
99 917 |
106 570 |
– 7 % |
23 |
Lagerrör |
7 475 |
8 998 |
8 337 |
7 035 |
6 137 |
6 265 |
– 16 % |
BILAGA III
III.1 – Förteckning över utvecklingsländer som är medlemmar i WTO
Afghanistan, Albanien, Angola, Antigua och Barbuda, Argentina, Armenien, Bahrain, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Bolivia, Botswana, Brasilien, Brunei, Burkina Faso, Burundi, Centralafrikanska republiken, Chile, Colombia, Costa Rica, Djibouti, Dominica, Dominikanska republiken, Ecuador, Egypten, Elfenbenskusten, El Salvador, Fiji, Filippinerna, Förenade Arabemiraten, Gabon, Gambia, Georgien, Ghana, Grenada, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, Indien, Indonesien, Jamaica, Jemen, Jordanien, Kambodja, Kamerun, Kap Verde, Kazakstan, Kenya, Kina, Kirgizistan, Demokratiska republiken Kongo, Republiken Kongo, Kuba, Kuwait, Laos, Lesotho, Liberia, Macao, Madagaskar, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Malawi, Malaysia, Maldiverna, Mali, Marocko, Mauretanien, Mauritius, Mexiko, Moçambique, Moldavien, Mongoliet, Montenegro, Myanmar, Namibia, Nepal, Nicaragua, Niger, Nigeria, Oman, Pakistan, Panama, Papua Nya Guinea, Paraguay, Peru, Qatar, Rwanda, Saint Kitts och Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Salomonöarna, Samoa, Saudiarabien, Senegal, Seychellerna, Sierra Leone, Sri Lanka, Surinam, Sydafrika, Swaziland, Tadzjikistan, Tanzania, Tchad, Thailand, Togo, Tonga, Trinidad och Tobago, Tunisien, Turkiet, Uganda, Ukraina, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Zambia, Zimbabwe
III.2 – Förteckning över produktkategorier med ursprung i utvecklingsländer som omfattas av de slutgiltiga åtgärderna
Land/Produktgrupp |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
12 |
13 |
14 |
15 |
16 |
17 |
18 |
19 |
20 |
21 |
22 |
24 |
25 |
26 |
27 |
28 |
Brasilien |
x |
x |
|
|
|
x |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
|
Kina |
|
|
x |
x |
|
x |
|
x |
|
x |
x |
|
|
x |
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
x |
x |
Egypten |
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
f.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
|
|
|
|
x |
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
|
|
|
|
|
Indien |
x |
x |
x |
x |
x |
x |
x |
x |
x |
x |
|
|
x |
x |
|
|
|
|
x |
|
x |
|
|
x |
|
|
Indonesien |
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Malaysia |
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mexiko |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
|
Moldavien |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Thailand |
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Turkiet |
x |
x |
|
x |
x |
|
|
|
x |
x |
x |
x |
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
x |
x |
x |
x |
Ukraina |
x |
x |
|
|
|
|
x |
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
|
|
x |
x |
Förenade Arabemiraten |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
|
Vietnam |
|
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
BILAGA IV
IV.1 – Tullkvoternas volym
Produktnummer |
Produktkategori |
KN-nummer |
Fördelning per land (där tillämpligt) |
Från 2.2.2019 till 30.6.2019 |
Från 1.7.2019 till 30.6.2020 |
Från 1.7.2020 till 30.6.2021 |
Tilläggstull |
Löpnummer |
Tullkvotens volym (netto i ton) |
Tullkvotens volym (netto i ton) |
Tullkvotens volym (netto i ton) |
||||||
1 |
Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade |
7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
Alla tredjeländer |
3 359 532,08 |
8 641 212,54 |
9 073 273,16 |
25 % |
|
2 |
Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad |
7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
Indien |
234 714,39 |
603 720,07 |
633 906,07 |
25 % |
09.8801 |
Sydkorea |
144 402,99 |
371 425,82 |
389 997,11 |
25 % |
09.8802 |
|||
Ukraina |
102 325,83 |
263 197,14 |
276 357,00 |
25 % |
09.8803 |
|||
Brasilien |
65 398,61 |
168 214,89 |
176 625,64 |
25 % |
09.8804 |
|||
Serbien |
56 480,21 |
145 275,43 |
152 539,20 |
25 % |
09.8805 |
|||
Andra länder |
430 048,96 |
1 106 149,42 |
1 161 456,89 |
25 % |
||||
3.A |
Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt) |
7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 |
Sydkorea |
1 923,96 |
4 948,72 |
5 196,15 |
25 % |
09.8806 |
Kina |
822,98 |
2 116,84 |
2 222,68 |
25 % |
09.8807 |
|||
Ryssland |
519,69 |
1 336,71 |
1 403,54 |
25 % |
09.8808 |
|||
Iran (Islamiska republiken) |
227,52 |
585,21 |
614,47 |
25 % |
09.8809 |
|||
Andra länder |
306,34 |
787,96 |
827,35 |
25 % |
||||
3.B |
7225 19 90 , 7226 19 80 |
Ryssland |
51 426,29 |
132 276,00 |
138 889,80 |
25 % |
09.8811 |
|
Sydkorea |
31 380,40 |
80 715,02 |
84 750,77 |
25 % |
09.8812 |
|||
Kina |
24 187,01 |
62 212,57 |
65 323,20 |
25 % |
09.8813 |
|||
Taiwan |
18 144,97 |
46 671,54 |
49 005,12 |
25 % |
09.8814 |
|||
Andra länder |
8 395,39 |
21 594,19 |
22 673,90 |
25 % |
||||
4.A (5) |
Plåt överdragen med metall |
Taric-nummer: 7210410020 , 7210490020 7210610020 , 7210690020 , 7212300020 , 7212506120 , 7212506920 , 7225920020 , 7225990011 , 7225990022 , 7225990040 , 7225990091 , 7225990092 , 7226993010 , 7226997011 , 7226997091 , 7226997094 |
Sydkorea |
69 571,10 |
178 947,15 |
187 894,51 |
25 % |
09.8816 |
Indien |
83 060,42 |
213 643,66 |
224 325,84 |
25 % |
09.8817 |
|||
Andra länder |
761 518,93 |
1 958 739,13 |
2 056 676,09 |
25 % |
||||
4.B (7) |
KN-nummer: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10 Taric-nummer: 7210410080 , 7210490080 , 7210610080 , 7210690080 , 7212300080 , 7212506180 , 7212506980 , 7225920080 , 7225990025 , 7225990095 , 7226993090 , 7226997019 , 7226997096 |
Kina |
204 951,07 |
527 164,42 |
553 522,64 |
25 % |
09.8821 |
|
Sydkorea |
249 533,26 |
641 836,39 |
673 928,21 |
25 % |
09.8822 |
|||
Indien |
118 594,25 |
305 041,91 |
320 294,00 |
25 % |
09.8823 |
|||
Taiwan |
49 248,78 |
126 675,12 |
133 008,88 |
25 % |
09.8824 |
|||
Andra länder |
125 598,05 |
323 056,72 |
339 209,55 |
25 % |
||||
5 |
Plåt överdragen med organiskt material |
7210 70 80 , 7212 40 80 |
Indien |
108 042,36 |
277 900,89 |
291 795,94 |
25 % |
09.8826 |
Sydkorea |
103 354,11 |
265 842,04 |
279 134,14 |
25 % |
09.8827 |
|||
Taiwan |
31 975,79 |
82 246,46 |
86 358,79 |
25 % |
09.8828 |
|||
Turkiet |
21 834,45 |
56 161,42 |
58 969,49 |
25 % |
09.8829 |
|||
f.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
16 331,15 |
42 006,13 |
44 106,44 |
25 % |
09.8830 |
|||
Andra länder |
43 114,71 |
110 897,39 |
116 442,26 |
25 % |
||||
6 |
Bleckprodukter |
7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
Kina |
158 139,17 |
406 757,31 |
427 095,17 |
25 % |
09.8831 |
Serbien |
30 545,88 |
78 568,52 |
82 496,95 |
25 % |
09.8832 |
|||
Sydkorea |
23 885,70 |
61 437,55 |
64 509,42 |
25 % |
09.8833 |
|||
Taiwan |
21 167,00 |
54 444,65 |
57 166,88 |
25 % |
09.8834 |
|||
Brasilien |
19 730,03 |
50 748,55 |
53 285,98 |
25 % |
09.8835 |
|||
Andra länder |
33 167,30 |
85 311,19 |
89 576,75 |
25 % |
||||
7 |
Kvartoplåt, olegerad och annan legerad |
7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
Ukraina |
339 678,24 |
873 702,59 |
917 387,71 |
25 % |
09.8836 |
Sydkorea |
140 011,38 |
360 129,93 |
378 136,43 |
25 % |
09.8837 |
|||
Ryssland |
115 485,12 |
297 044,77 |
311 897,01 |
25 % |
09.8838 |
|||
Indien |
74 811,09 |
192 425,17 |
202 046,43 |
25 % |
09.8839 |
|||
Andra länder |
466 980,80 |
1 201 143,58 |
1 261 200,76 |
25 % |
||||
8 |
Varmvalsade plåtar och band, rostfria |
7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
Kina |
87 328,82 |
224 622,62 |
235 853,75 |
25 % |
09.8841 |
Sydkorea |
18 082,33 |
46 510,43 |
48 835,95 |
25 % |
09.8842 |
|||
Taiwan |
12 831,07 |
33 003,41 |
34 653,58 |
25 % |
09.8843 |
|||
Förenta staterna |
11 810,30 |
30 377,84 |
31 896,74 |
25 % |
09.8844 |
|||
Andra länder |
10 196,61 |
26 227,19 |
27 538,55 |
25 % |
||||
9 |
Kallvalsade plåtar och band, rostfria |
7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
Sydkorea |
70 813,18 |
182 141,97 |
191 249,07 |
25 % |
09.8846 |
Taiwan |
65 579,14 |
168 679,23 |
177 113,19 |
25 % |
09.8847 |
|||
Indien |
42 720,54 |
109 883,53 |
115 377,71 |
25 % |
09.8848 |
|||
Förenta staterna |
35 609,52 |
91 592,94 |
96 172,59 |
25 % |
09.8849 |
|||
Turkiet |
29 310,69 |
75 391,41 |
79 160,98 |
25 % |
09.8850 |
|||
Malaysia |
19 799,24 |
50 926,57 |
53 472,90 |
25 % |
09.8851 |
|||
Vietnam |
16 832,28 |
43 295,10 |
45 459,86 |
25 % |
09.8852 |
|||
Andra länder |
50 746,86 |
130 528,43 |
137 054,85 |
25 % |
||||
10 |
Varmvalsad kvartoplåt, rostfri |
7219 21 10 , 7219 21 90 |
Kina |
6 765,50 |
17 401,86 |
18 271,95 |
25 % |
09.8856 |
Indien |
2 860,33 |
7 357,20 |
7 725,06 |
25 % |
09.8857 |
|||
Taiwan |
1 119,34 |
2 879,11 |
3 023,06 |
25 % |
09.8858 |
|||
Andra länder |
1 440,07 |
3 704,07 |
3 889,27 |
25 % |
||||
12 |
Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade |
7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
Kina |
166 217,87 |
427 536,89 |
448 913,74 |
25 % |
09.8861 |
Turkiet |
114 807,87 |
295 302,79 |
310 067,93 |
25 % |
09.8862 |
|||
Ryssland |
94 792,44 |
243 820,15 |
256 011,16 |
25 % |
09.8863 |
|||
Schweiz |
73 380,52 |
188 745,54 |
198 182,81 |
25 % |
09.8864 |
|||
Vitryssland |
57 907,73 |
148 947,24 |
156 394,60 |
25 % |
09.8865 |
|||
Andra länder |
76 245,19 |
196 113,88 |
205 919,57 |
25 % |
||||
13 |
Armeringsjärn |
7214 20 00 , 7214 99 10 |
Turkiet |
117 231,80 |
301 537,50 |
316 614,37 |
25 % |
09.8866 |
Ryssland |
94 084,20 |
241 998,46 |
254 098,38 |
25 % |
09.8867 |
|||
Ukraina |
62 534,65 |
160 848,36 |
168 890,77 |
25 % |
09.8868 |
|||
Bosnien och Hercegovina |
39 356,10 |
101 229,71 |
106 291,20 |
25 % |
09.8869 |
|||
Moldavien |
28 284,59 |
72 752,14 |
76 389,74 |
25 % |
09.8870 |
|||
Andra länder |
217 775,50 |
560 150,74 |
588 158,28 |
|
||||
14 |
Stänger och lätta profiler, rostfria |
7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
Indien |
44 433,00 |
114 288,24 |
120 002,65 |
25 % |
09.8871 |
Schweiz |
6 502,75 |
16 726,03 |
17 562,33 |
25 % |
09.8872 |
|||
Ukraina |
5 733,50 |
14 747,41 |
15 484,78 |
25 % |
09.8873 |
|||
Andra länder |
8 533,24 |
21 948,75 |
23 046,19 |
25 % |
||||
15 |
Valstråd, rostfri |
7221 00 10 , 7221 00 90 |
Indien |
10 135,23 |
26 069,31 |
27 372,78 |
25 % |
09.8876 |
Taiwan |
6 619,68 |
17 026,79 |
17 878,13 |
25 % |
09.8877 |
|||
Sydkorea |
3 300,07 |
8 488,26 |
8 912,67 |
25 % |
09.8878 |
|||
Kina |
2 216,86 |
5 702,09 |
5 987,20 |
25 % |
09.8879 |
|||
Japan |
2 190,40 |
5 634,03 |
5 915,73 |
25 % |
09.8880 |
|||
Andra länder |
1 144,43 |
2 943,64 |
3 090,82 |
25 % |
||||
16 |
Valstråd, olegerad och annan legerad |
7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
Ukraina |
149 009,10 |
383 273,39 |
402 437,06 |
25 % |
09.8881 |
Schweiz |
141 995,22 |
365 232,67 |
383 494,31 |
25 % |
09.8882 |
|||
Ryssland |
122 883,63 |
316 074,84 |
331 878,59 |
25 % |
09.8883 |
|||
Turkiet |
121 331,08 |
312 081,44 |
327 685,51 |
25 % |
09.8884 |
|||
Vitryssland |
97 436,46 |
250 620,96 |
263 152,01 |
25 % |
09.8885 |
|||
Moldavien |
73 031,65 |
187 848,18 |
197 240,59 |
25 % |
09.8886 |
|||
Andra länder |
122 013,20 |
313 835,96 |
329 527,76 |
25 % |
||||
17 |
Profiler av järn eller olegerat stål |
7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
Ukraina |
42 915,19 |
110 384,21 |
115 903,42 |
25 % |
09.8891 |
Turkiet |
38 465,03 |
98 937,73 |
103 884,61 |
25 % |
09.8892 |
|||
Sydkorea |
10 366,76 |
26 664,84 |
27 998,09 |
25 % |
09.8893 |
|||
Ryssland |
9 424,08 |
24 240,12 |
25 452,12 |
25 % |
09.8894 |
|||
Brasilien |
8 577,95 |
22 063,74 |
23 166,93 |
25 % |
09.8895 |
|||
Schweiz |
6 648,01 |
17 099,66 |
17 954,65 |
25 % |
09.8896 |
|||
Andra länder |
14 759,92 |
37 964,70 |
39 862,93 |
25 % |
||||
18 |
Spont |
7301 10 00 |
Kina |
12 198,24 |
31 375,68 |
32 944,46 |
25 % |
09.8901 |
Förenade Arabemiraten |
6 650,41 |
17 105,84 |
17 961,13 |
25 % |
09.8902 |
|||
Andra länder |
480,04 |
1 234,73 |
1 296,46 |
25 % |
||||
19 |
Järnvägsmateriel |
7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 |
Ryssland |
2 147,19 |
5 522,90 |
5 799,05 |
25 % |
09.8906 |
Kina |
2 145,07 |
5 517,42 |
5 793,30 |
25 % |
09.8907 |
|||
Turkiet |
1 744,68 |
4 487,58 |
4 711,96 |
25 % |
09.8908 |
|||
Ukraina |
657,60 |
1 691,46 |
1 776,03 |
25 % |
09.8909 |
|||
Andra länder |
1 010,85 |
2 600,06 |
2 730,07 |
25 % |
||||
20 |
Gasrör |
7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
Turkiet |
88 914,68 |
228 701,68 |
240 136,77 |
25 % |
09.8911 |
Indien |
32 317,40 |
83 125,12 |
87 281,37 |
25 % |
09.8912 |
|||
f.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
9 637,48 |
24 789,01 |
26 028,46 |
25 % |
09.8913 |
|||
Andra länder |
22 028,87 |
56 661,52 |
59 494,59 |
25 % |
||||
21 |
Ihåliga profiler |
7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
Turkiet |
154 436,15 |
397 232,59 |
417 094,22 |
25 % |
09.8916 |
Ryssland |
35 406,28 |
91 070,18 |
95 623,68 |
25 % |
09.8917 |
|||
f.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
34 028,95 |
87 527,48 |
91 903,85 |
25 % |
09.8918 |
|||
Ukraina |
25 240,74 |
64 922,92 |
68 169,06 |
25 % |
09.8919 |
|||
Schweiz |
25 265,29 |
57 369,40 |
60 237,87 |
25 % |
09.8920 |
|||
Vitryssland |
20 898,79 |
53 754,78 |
56 442,52 |
25 % |
09.8921 |
|||
Andra länder |
25 265,29 |
64 986,05 |
68 235,36 |
25 % |
||||
22 |
Rör, sömlösa och rostfria |
7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
Indien |
8 315,90 |
21 389,71 |
22 459,20 |
25 % |
09.8926 |
Ukraina |
5 224,94 |
13 439,33 |
14 111,29 |
25 % |
09.8927 |
|||
Sydkorea |
1 649,31 |
4 242,27 |
4 454,39 |
25 % |
09.8928 |
|||
Japan |
1 590,45 |
4 090,86 |
4 295,41 |
25 % |
09.8929 |
|||
Förenta staterna |
1 393,26 |
3 583,68 |
3 762,86 |
25 % |
09.8930 |
|||
Kina |
1 299,98 |
3 343,74 |
3 510,92 |
25 % |
09.8931 |
|||
Andra länder |
2 838,17 |
7 300,20 |
7 665,21 |
25 % |
||||
24 |
Andra sömlösa rör |
7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 |
Kina |
49 483,75 |
127 279,51 |
133 643,48 |
25 % |
09.8936 |
Ukraina |
36 779,89 |
94 603,32 |
99 333,49 |
25 % |
09.8937 |
|||
Vitryssland |
19 655,31 |
50 556,35 |
53 084,17 |
25 % |
09.8938 |
|||
Japan |
13 766,04 |
35 408,29 |
37 178,71 |
25 % |
09.8939 |
|||
Förenta staterna |
12 109,53 |
31 147,50 |
32 704,87 |
25 % |
09.8940 |
|||
Andra länder |
55 345,57 |
142 356,97 |
149 474,82 |
25 % |
||||
25 |
Stora svetsade rör |
7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
Ryssland |
140 602,32 |
361 649,91 |
379 732,41 |
25 % |
09.8941 |
Turkiet |
17 543,40 |
45 124,22 |
47 380,43 |
25 % |
09.8942 |
|||
Kina |
14 213,63 |
36 559,56 |
38 387,54 |
25 % |
09.8943 |
|||
Andra länder |
34 011,86 |
87 483,52 |
91 857,70 |
25 % |
||||
26 |
Andra svetsade rör |
7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
Schweiz |
64 797,98 |
166 669,96 |
175 003,46 |
25 % |
09.8946 |
Turkiet |
60 693,64 |
156 113,01 |
163 918,66 |
25 % |
09.8947 |
|||
Förenade Arabemiraten |
18 676,40 |
48 038,46 |
50 440,38 |
25 % |
09.8948 |
|||
Kina |
18 010,22 |
46 324,96 |
48 641,20 |
25 % |
09.8949 |
|||
Taiwan |
14 374,20 |
36 972,56 |
38 821,19 |
25 % |
09.8950 |
|||
Indien |
11 358,87 |
29 216,69 |
30 677,53 |
25 % |
09.8951 |
|||
Andra länder |
36 898,57 |
94 908,57 |
99 653,99 |
25 % |
||||
27 |
Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd |
7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 |
Ryssland |
117 519,41 |
302 277,28 |
317 391,14 |
25 % |
09.8956 |
Schweiz |
27 173,22 |
69 893,54 |
73 388,22 |
25 % |
09.8957 |
|||
Kina |
20 273,26 |
52 145,82 |
54 753,12 |
25 % |
09.8958 |
|||
Ukraina |
15 969,02 |
41 074,67 |
43 128,40 |
25 % |
09.8959 |
|||
Andra länder |
17 540,47 |
45 116,69 |
47 372,52 |
25 % |
||||
28 |
Olegerad tråd |
7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |
Vitryssland |
88 294,51 |
227 106,51 |
238 461,84 |
25 % |
09.8961 |
Kina |
66 719,82 |
171 613,24 |
180 193,90 |
25 % |
09.8962 |
|||
Ryssland |
41 609,21 |
107 025,04 |
112 376,29 |
25 % |
09.8963 |
|||
Turkiet |
40 302,46 |
103 663,89 |
108 847,08 |
25 % |
09.8964 |
|||
Ukraina |
26 755,09 |
68 818,05 |
72 258,95 |
25 % |
09.8965 |
|||
Andra länder |
39 770,29 |
102 295,06 |
107 409,81 |
25 % |
IV.2 – De övergripande tullkvoternas volym per kvartal
|
ÅR 1 |
ÅR 2 |
ÅR 3 |
||||||||
Produktnummer |
|
Från 2.2.2019 till 31.3.2019 |
Från 1.4.2019 till 30.6.2019 |
Från 1.7.2019 till 30.9.2019 |
Från 1.10.2019 till 31.12.2019 |
Från 1.1.2020 till 31.3.2020 |
Från 1.4.2020 till 30.6.2020 |
Från 1.7.2020 till 30.9.2020 |
Från 1.10.2020 till 31.12.2020 |
Från 1.1.2021 till 31.3.2021 |
Från 1.4.2021 till 30.6.2021 |
1 |
Andra länder |
1 307 737,32 |
2 051 794,76 |
2 172 108,07 |
2 172 108,07 |
2 148 498,20 |
2 148 498,20 |
2 286 962,00 |
2 286 962,00 |
2 237 245,44 |
2 262 103,72 |
2 |
Andra länder |
167 401,61 |
262 647,35 |
278 048,49 |
278 048,49 |
275 026,22 |
275 026,22 |
292 750,78 |
292 750,78 |
286 386,63 |
289 568,70 |
3A |
Andra länder |
119,25 |
187,09 |
198,07 |
198,07 |
195,91 |
195,91 |
208,54 |
208,54 |
204,01 |
206,27 |
3B |
Andra länder |
3 268,01 |
5 127,39 |
5 428,05 |
5 428,05 |
5 369,05 |
5 369,05 |
5 715,07 |
5 715,07 |
5 590,82 |
5 652,94 |
4 A |
Andra länder |
296 430,19 |
465 088,74 |
492 360,66 |
492 360,66 |
487 008,91 |
487 008,91 |
518 395,07 |
518 395,07 |
507 125,61 |
512 760,34 |
4 B |
Andra länder |
48 890,51 |
76 707,53 |
81 205,51 |
81 205,51 |
80 322,84 |
80 322,84 |
85 499,39 |
85 499,39 |
83 640,71 |
84 570,05 |
5 |
Andra länder |
16 782,91 |
26 331,80 |
27 875,85 |
27 875,85 |
27 572,85 |
27 572,85 |
29 349,83 |
29 349,83 |
28 711,79 |
29 030,81 |
6 |
Andra länder |
12 910,76 |
20 256,54 |
21 444,34 |
21 444,34 |
21 211,25 |
21 211,25 |
22 578,25 |
22 578,25 |
22 087,42 |
22 332,83 |
7 |
Andra länder |
181 777,76 |
285 203,04 |
301 926,80 |
301 926,80 |
298 644,99 |
298 644,99 |
317 891,70 |
317 891,70 |
310 981,01 |
314 436,35 |
8 |
Andra länder |
3 969,15 |
6 227,46 |
6 592,63 |
6 592,63 |
6 520,97 |
6 520,97 |
6 941,22 |
6 941,22 |
6 790,33 |
6 865,78 |
9 |
Andra länder |
19 753,81 |
30 993,05 |
32 810,42 |
32 810,42 |
32 453,79 |
32 453,79 |
34 545,33 |
34 545,33 |
33 794,35 |
34 169,84 |
10 |
Andra länder |
560,56 |
879,51 |
931,08 |
931,08 |
920,96 |
920,96 |
980,31 |
980,31 |
959,00 |
969,65 |
12 |
Andra länder |
29 679,33 |
46 565,85 |
49 296,38 |
49 296,38 |
48 760,55 |
48 760,55 |
51 903,01 |
51 903,01 |
50 774,69 |
51 338,85 |
13 |
Andra länder |
84 771,67 |
133 003,83 |
140 802,92 |
140 802,92 |
139 272,45 |
139 272,45 |
148 248,11 |
148 248,11 |
145 025,33 |
146 636,72 |
14 |
Andra länder |
3 321,66 |
5 211,58 |
5 517,17 |
5 517,17 |
5 457,20 |
5 457,20 |
5 808,90 |
5 808,90 |
5 682,62 |
5 745,76 |
15 |
Andra länder |
445,48 |
698,95 |
739,93 |
739,93 |
731,89 |
731,89 |
779,06 |
779,06 |
762,12 |
770,59 |
16 |
Andra länder |
47 495,07 |
74 518,13 |
78 887,73 |
78 887,73 |
78 030,25 |
78 030,25 |
83 059,05 |
83 059,05 |
81 253,42 |
82 156,24 |
17 |
Andra länder |
5 745,47 |
9 014,45 |
9 543,04 |
9 543,04 |
9 439,31 |
9 439,31 |
10 047,64 |
10 047,64 |
9 829,22 |
9 938,43 |
18 |
Andra länder |
186,86 |
293,18 |
310,37 |
310,37 |
306,99 |
306,99 |
326,78 |
326,78 |
319,68 |
323,23 |
19 |
Andra länder |
393,49 |
617,37 |
653,57 |
653,57 |
646,46 |
646,46 |
688,13 |
688,13 |
673,17 |
680,65 |
20 |
Andra länder |
8 575,00 |
13 453,88 |
14 242,79 |
14 242,79 |
14 087,97 |
14 087,97 |
14 995,90 |
14 995,90 |
14 669,90 |
14 832,90 |
21 |
Andra länder |
9 834,81 |
15 430,48 |
16 335,29 |
16 335,29 |
16 157,73 |
16 157,73 |
17 199,05 |
17 199,05 |
16 825,16 |
17 012,10 |
22 |
Andra länder |
1 104,79 |
1 733,38 |
1 835,02 |
1 835,02 |
1 815,08 |
1 815,08 |
1 932,05 |
1 932,05 |
1 890,05 |
1 911,05 |
24 |
Andra länder |
21 543,91 |
33 801,65 |
35 783,72 |
35 783,72 |
35 394,77 |
35 394,77 |
37 675,84 |
37 675,84 |
36 856,80 |
37 266,32 |
25 |
Andra länder |
13 239,52 |
20 772,34 |
21 990,39 |
21 990,39 |
21 751,37 |
21 751,37 |
23 153,17 |
23 153,17 |
22 649,84 |
22 901,51 |
26 |
Andra länder |
14 363,20 |
22 535,37 |
23 856,80 |
23 856,80 |
23 597,48 |
23 597,48 |
25 118,27 |
25 118,27 |
24 572,22 |
24 845,24 |
27 |
Andra länder |
6 827,84 |
10 712,64 |
11 340,81 |
11 340,81 |
11 217,54 |
11 217,54 |
11 940,47 |
11 940,47 |
11 680,90 |
11 810,68 |
28 |
Andra länder |
15 481,05 |
24 289,24 |
25 713,51 |
25 713,51 |
25 434,02 |
25 434,02 |
27 073,16 |
27 073,16 |
26 484,61 |
26 778,88 |
(1) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8601.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8602
(2) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8603.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8604
(3) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8605.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8606
(4) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8607.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8608
(5) Produkter som är föremål för antidumpningstullar
(6) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8609.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8610
(7) Produkter som inte är föremål för antidumpningstullar (inbegripet bilar)
(8) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8611.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8612
(9) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8613.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8614
(10) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8615.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8616
(11) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8617.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8618
(12) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8619.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8620
(13) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8621.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8622
(14) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8623.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8624
(15) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8625.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8626
(16) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8627.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8628
(17) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8629.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8630
(18) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8631.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8632
(19) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8633.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8634
(20) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8635.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8636
(21) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8637.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8638
(22) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8639.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8640
(23) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8641.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8642
(24) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8643.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8644
(25) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8645.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8646
(26) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8647.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8648
(27) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8649.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8650
(28) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8651.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8652
(29) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8653.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8654
(30) Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8655.
Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8656