![]() |
Uradni list |
SL Serija L |
2023/2226 |
24.10.2023 |
DIREKTIVA SVETA (EU) 2023/2226
z dne 17. oktobra 2023
o spremembi Direktive 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 113 in 115 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Davčne goljufije, davčne utaje in izogibanje davkom so velik izziv, tako za Unijo kot na svetovni ravni. Izmenjava informacij je ključnega pomena v boju proti takim praksam. |
(2) |
Evropski parlament je poudaril politični pomen pravične obdavčitve ter boja proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom, tudi prek tesnejšega upravnega sodelovanja in razširjene izmenjave informacij med državami članicami. |
(3) |
Svet je 7. decembra 2021 odobril Ecofin poročilo Evropskemu svetu o davčnih vprašanjih, v katerem je Komisijo pozval, naj v letu 2022 predloži zakonodajni predlog z nadaljnjimi spremembami Direktive Sveta 2011/16/EU (3) glede izmenjave informacij o kriptosredstvih in davčnih stališčih za premožne posameznike. |
(4) |
Računsko sodišče je 26. januarja 2021 objavilo poročilo, v katerem je preučilo pravni okvir in izvajanje Direktive 2011/16/EU. V navedenem poročilu je ugotovljeno, da je pravni okvir Direktive 2011/16/EU trden, da pa je treba nekatere določbe okrepiti, da se zagotovi izkoristek celotnega potenciala izmenjave informacij in merjenje učinkovitosti avtomatične izmenjave informacij. Poleg tega poročilo ugotavlja, da bi bilo treba področje uporabe Direktive 2011/16/EU razširiti, da bi zajelo dodatne kategorije sredstev in prihodkov, kot so kriptosredstva. |
(5) |
Trg kriptosredstev je v zadnjih desetih letih pridobil na pomenu ter znatno in hitro povečal svojo kapitalizacijo. Kriptosredstva so digitalna predstavitev vrednosti ali pravice, ki jo je mogoče elektronsko prenesti in shraniti z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije. |
(6) |
Države članice so vzpostavile pravila in smernice za obdavčitev dohodkov iz transakcij s kriptosredstvi, ki pa se od ene do druge države članice razlikujejo. Vendar zaradi decentralizirane narave kriptosredstev davčne uprave držav članic težko zagotavljajo izpolnjevanje davčnih obveznosti. |
(7) |
Uredba (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta o trgih kriptosredstev (4) je razširila regulativni okvir Unije na vprašanja kriptosredstev, ki jih akti Unije o finančnih storitvah doslej niso urejali, in ponudnike storitev v zvezi s takimi kriptosredstvi (v nadaljnjem besedilu: ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi). Uredba (EU) 2023/1114 določa opredelitve pojmov, ki se uporabljajo za namene te direktive. Ta direktiva upošteva tudi zahtevo po dovoljenju za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi iz Uredbe (EU) 2023/1114, da se čim bolj zmanjša upravno breme za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi. Zaradi čezmejne narave kriptosredstev je za zagotovitev učinkovite ureditve potrebno tesno mednarodno upravno sodelovanje. |
(8) |
Okvir Unije za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (AML/CFT) razširja področje uporabe pooblaščenih subjektov, za katere veljajo pravila AML/CFT, na ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih ureja Uredba (EU) 2023/1114. Poleg tega Uredba (EU) 2023/1113 Evropskega parlamenta in Sveta (5) razširja obveznost ponudnikov plačilnih storitev, da prenosom sredstev priložijo informacije o plačniku in prejemniku plačila, na ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, da se zagotovi sledljivost prenosov kriptosredstev za namene boja proti pranju denarja in financiranju terorizma. |
(9) |
Na mednarodni ravni je cilj okvira Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za poročanje o kriptosredstvih iz dela I dokumenta „Okvir poročanja o kriptosredstvih in spremembe skupnega standarda poročanja“, ki ga je OECD odobrila 26. avgusta 2022 (okvir poročanja o kriptosredstvih OECD) uvesti večjo davčno preglednost v zvezi s kriptosredstvi in poročanje o njih. Pravila Unije bi morala upoštevati okvir, ki ga je razvila OECD, da bi povečali učinkovitost izmenjave informacij in zmanjšali upravno breme. Države članice bi morale pri izvajanju te direktive zaradi ponazoritve ali razlage in da za zagotovitev dosledne uporabe v državah članicah upoštevati pripombe o vzorčnem sporazumu med pristojnimi organi, zajete v dokumentu „Mednarodni standardi za avtomatično izmenjavo informacij v davčnih zadevah: okvir poročanja o kriptosredstvih in posodobitev skupnega standarda poročanja v letu 2023“), ki ga je 8. junija 2023 objavila OECD (v nadaljnjem besedilu: pripombe o vzorčnem sporazumu med pristojnimi organi), in okvir poročanja OECD o kriptosredstvih. |
(10) |
Direktiva 2011/16/EU določa obveznosti finančnih institucij, da davčnim upravam sporočajo informacije o finančnih računih, te uprave pa morajo te informacije nato izmenjati z drugimi zadevnimi državami članicami. Vendar o večini kriptosredstev v skladu z navedeno direktivo ni treba poročati, ker niso denar, ki se hrani na depozitnih računih ali v finančnih sredstvih. Poleg tega ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in upravljavci kriptosredstev v večini primerov niso zajeti v obstoječi opredelitvi finančne institucije iz Direktive 2011/16/EU. |
(11) |
Da bi obravnavali nove izzive, ki izhajajo iz vse večje uporabe alternativnih plačilnih in naložbenih sredstev, ki predstavljajo nova tveganja za davčne utaje in jih Direktiva 2011/16/EU še ne zajema, bi morala pravila o poročanju in izmenjavi informacij zajemati kriptosredstva in njihove uporabnike. |
(12) |
Da bi zagotovili pravilno delovanje notranjega trga, bi moralo biti poročanje učinkovito, enostavno in jasno opredeljeno. Nastanek obdavčljivega dogodka je pri vlaganju v kriptosredstva težko zaznati. Poročevalski ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi so v najprimernejšem položaju za zbiranje in preverjanje potrebnih informacij o svojih uporabnikih. Upravno breme za sektor bi bilo treba čim bolj zmanjšati, da bi lahko v celoti razvil svoj potencial v Uniji. |
(13) |
Avtomatična izmenjava informacij med davčnimi organi je ključna za to, da se tem organom zagotovijo potrebne informacije, ki jim omogočajo pravilno odmero zneskov dolgovanega davka na dohodek. Obveznost poročanja bi morala zajemati tako čezmejne kot domače transakcije, da se zagotovijo učinkovitost pravil glede poročanja, pravilno delovanje notranjega trga, enaki konkurenčni pogoji in spoštovanje načela nediskriminacije. |
(14) |
Ta direktiva se uporablja za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih ureja Uredba (EU) 2023/1114 in imajo dovoljenje v skladu z njo, ter za upravljavce kriptosredstev, ki jih navedena uredba ne ureja in nimajo dovoljenja v skladu njo. Oboji so opredeljeni kot poročevalski ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, saj morajo poročati v skladu s to direktivo. Splošno razumevanje tega, kaj so kriptosredstva, je zelo široko in vključuje kriptosredstva, ki so bila izdana decentralizirano, ter stabilne kovance, vključno z e-denarnimi žetoni, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) 2023/1114, in nekatere nezamenljive žetone. V skladu s to direktivo se poroča o kriptosredstvih, ki se lahko uporabljajo za plačilne ali naložbene namene. Zato bi morali poročevalski ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi za vsak primer posebej ugotoviti, ali se kriptosredstva ne morejo uporabiti za plačilne in naložbene namene, pri čemer bi bilo treba upoštevati izvzetja iz Uredbe (EU) 2023/1114, zlasti v zvezi z omejeno mrežo in nekaterimi uporabniškimi žetoni. |
(15) |
Da se davčnim upravam omogoči analiziranje informacij, ki jih prejmejo, in njihova uporaba v skladu z nacionalnimi določbami, na primer za primerjanje informacij ter vrednotenje sredstev in kapitalskih dobičkov, je primerno zahtevati poročanje in izmenjavo informacij, ki sta razčlenjena po posameznih kriptosredstvih, v zvezi s katerimi je uporabnik kriptosredstev opravil transakcije. |
(16) |
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb o avtomatični izmenjavi informacij med pristojnimi organi bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje praktičnih ureditev, potrebnih za izvajanje obvezne avtomatične izmenjave informacij, o katerih poročajo poročevalski ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, vključno s standardnim obrazcem za izmenjavo informacij. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
(17) |
Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, zajeti z Uredbo (EU) 2023/1114, lahko po prejetju dovoljenja v državi članici svojo dejavnost v Uniji opravljajo na podlagi enotnega dovoljenja za čezmejno opravljanje storitev. Za te namene vodi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) register ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi z dovoljenjem. Poleg tega ESMA vodi tudi črni seznam upravljavcev, ki opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, za katere je potrebno dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) 2023/1114. |
(18) |
Upravljavci kriptosredstev, ki ne spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2023/1114, morajo pa v skladu s to direktivo sporočati informacije o uporabnikih kriptosredstev, ki so rezidenti Unije, bi se morali za namene izpolnjevanja svojih obveznosti poročanja registrirati v eni sami državi članici. |
(19) |
Za spodbujanje upravnega sodelovanja z jurisdikcijami zunaj Unije bi moralo biti upravljavcem kriptosredstev, ki izpolnjujejo določene pogoje, dovoljeno, da davčnim organom jurisdikcije zunaj Unije sporočajo le informacije o uporabnikih kriptosredstev, ki so rezidenti Unije, če sporočene informacije ustrezajo informacijam, določenim v tej direktivi, in če je sklenjen veljaven kvalificiran sporazum med pristojnimi organi in tako jurisdikcijo zunaj Unije. Kvalificirana jurisdikcija zunaj Unije bi nato take informacije sporočila davčnim upravam držav članic, v katerih so uporabniki kriptosredstev rezidenti. Ta mehanizem bi bilo treba omogočiti, kadar je to ustrezno, da se preprečita večkratno poročanje in prenos ustreznih informacij. |
(20) |
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za ugotavljanje, ali informacije, ki jih je treba izmenjati na podlagi sporazuma med pristojnimi organi države članice in jurisdikcijo zunaj Unije, ustrezajo informacijam, določenim v tej direktivi. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Ker sklepanje sporazumov o upravnem sodelovanju na področju neposrednega obdavčevanja z jurisdikcijami zunaj Unije ostaja v pristojnosti držav članic, bi se lahko ukrepanje Komisije sprožilo tudi z zaprosilom države članice. V ta namen je nujno, da bi na podlagi zaprosila države članice lahko Komisija ugotovila ustrezanje tudi pred predvideno sklenitvijo takega sporazuma. Kadar izmenjava takih informacij temelji na večstranskem sporazumu med pristojnimi organi, lahko Komisija tudi sprejme odločitev o ustrezanju sprejeti v zvezi s celotnim zadevnim okvirom, ki ga zajema tak sporazum med pristojnimi organi. Kljub temu bi moralo biti še vedno mogoče, da Komisija po potrebi sprejme odločitev o ustrezanju v zvezi z dvostranskim sporazumom med pristojnimi organi. |
(21) |
Če je mednarodni standard o poročanju in avtomatični izmenjavi informacij o kriptosredstvih, tj. okvir OECD za poročanje o kriptosredstvih, minimalni standard ali enakovreden standard, ki določa minimalno področje uporabe in vsebino njegovega izvajanja v jurisdikcijah, Komisiji ne bi bilo treba z izvedbenim aktom ugotavljati ustrezanja te direktive in okvira OECD za poročanje o kriptosredstvih, če je med jurisdikcijami zunaj Unije in vsemi državami članicami sklenjen veljaven kvalificiran sporazum med pristojnimi organi. |
(22) |
Čeprav je skupina G20 potrdila okvir OECD za poročanje o kriptosredstvih in priporočila njegovo izvajanje, odločitev o tem, ali bo veljal za minimalni standard ali enakovreden standard, še ni sprejeta. Do te odločitve ta direktiva vključuje dva različna pristopa za ugotavljanje ustrezanja. |
(23) |
Ta direktiva ne nadomešča nobenih širših obveznosti, ki izhajajo iz Uredbe (EU) 2023/1114. |
(24) |
Za spodbujanje konvergence in doslednega nadzora v zvezi s to direktivo in Uredbo (EU) 2023/1114 morajo pristojni organi sodelovati z drugimi nacionalnimi organi ali institucijami ter si izmenjevati zadevne informacije. |
(25) |
Oprostitev obveznosti poročanja iz te direktive, ki je odvisna od ugotovitve ustreznih mehanizmov poročanja in izmenjave v zvezi z jurisdikcijami zunaj Unije in državami članicami, bi se moralo uporabljati le na področju obdavčevanja in zlasti za namene te direktive, in se ne bi smelo šteti kot podlaga za ugotavljanje ustrezanja na drugih področjih prava Unije. |
(26) |
Za prilagoditev novemu razvoju na različnih trgih in posledično učinkovito obravnavanje ugotovljenih ravnanj v zvezi z davčnimi goljufijami, davčnimi utajami in izogibanjem davkom je bistvenega pomena, da se okrepijo določbe Direktive 2011/16/EU v zvezi z informacijami, ki jih je treba sporočati ali izmenjati. Te določbe bi morale odražati razvoj dogodkov na notranjem trgu in na mednarodni ravni, da bi dosegli učinkovito poročanje in izmenjavo informacij. Posledično ta direktiva med drugim zajema najnovejše spremembe skupnega standarda poročanja OECD, vključno z določbami o e-denarju in centralnobančnih digitalnih valutah, iz dela II okvira poročanja o kriptosredstvih in sprememb skupnega standarda poročanja, ki ga je OECD odobrila 26. avgusta 2022, ter razširitev področja uporabe avtomatične izmenjave informacij glede vnaprejšnjih davčnih stališč s čezmejnim učinkom na nekatera davčna stališča v zvezi s fizičnimi osebami. Pri uveljavljanju najnovejših sprememb skupnega standarda poročanja, kot so vključene v to direktivo, in kot je že navedeno v uvodnih izjavah Direktive Sveta 2014/107/EU (7) v zvezi s prvotno različico skupnega standarda poročanja, bi morale države članice upoštevati pripombe o vzorčnem sporazumu med pristojnimi organi in skupnem standardu poročanja, zdaj vključno z najnovejšimi spremembami skupnega standarda poročanja, zaradi ponazoritve ali razlage in da bi se tako zagotovila dosledna uporaba v vseh državah članicah. |
(27) |
Elektronski denar, kot je opredeljen v Direktivi 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), se v Uniji pogosto uporablja, obseg transakcij in njihova skupna vrednost pa se stalno povečujeta. Vendar Direktiva 2011/16/EU elektronskega denarja ne zajema izrecno. Države članice uporabljajo različne pristope k elektronskemu denarju. Tako s tem povezani produkti niso vedno zajeti v obstoječih kategorijah prihodkov in kapitala iz Direktive 2011/16/EU. Zato bi bilo treba uvesti pravila v Direktivo 2011/16/EU, ki bi zagotavljala, da se obveznosti poročanja uporabljajo za elektronski denar. |
(28) |
Da bi odpravili vrzeli, ki omogočajo davčne goljufije, davčne utaje in izogibanje davkom , bi bilo treba od držav članic zahtevati, da si izmenjujejo informacije v zvezi z dohodki od neskrbniških dividend. Dohodek od neskrbniških dividend bi bilo zato treba vključiti v kategorije dohodkov, za katere velja avtomatična izmenjava informacij. |
(29) |
Identifikacijska številka davkoplačevalca (IŠD) je bistvena za to, da lahko države članice prejete informacije povežejo s podatki iz nacionalnih podatkovnih zbirk. Povečuje zmožnost držav članic, da identificirajo zadevne davčne zavezance in pravilno odmerijo ustrezne davke. Zato je pomembno, da države članice pri poročanju in sporočanju informacij v okviru izmenjav, povezanih s kategorijami prihodkov in kapitala, za katere velja obvezna avtomatična izmenjava informacij, finančnimi računi, vnaprejšnjimi davčnimi stališči s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjimi cenovnimi sporazumi, poročili po državah, čezmejnimi aranžmaji, o katerih se poroča, informacijami o prodajalcih na digitalnih platformah in kriptosredstvih, navedejo IŠD za posameznike in subjekte, o katerih se poroča. |
(30) |
Da bi se povečala razpoložljivost IŠD za pristojne organe držav članic, bi morala vsaka država članica sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi zahtevala, da se IŠD posameznikov in subjektov, ki jih izda država članica rezidentstva, sporočijo v zvezi z dohodki iz zaposlitve, plačili direktorjem in pokojninami ter v zvezi z vnaprejšnjimi davčnimi stališči s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjimi cenovnimi sporazumi, poročili po državah in čezmejnimi aranžmaji, o katerih se poroča. Taki ukrepi lahko med drugim vključujejo uvedbo nacionalnih pravnih zahtev za sporočanje IŠD, in sicer do roka za prenos, določenega v tej direktivi. Poleg tega je po začetku veljavnosti Direktive Sveta (EU) 2022/2523 (9) in ob upoštevanju pravil o varnih pristanih iz navedene direktive pomembno zagotoviti ustrezno ujemanje v okviru obvezne avtomatične izmenjave informacij o poročilih po državah v skladu z Direktivo 2011/16/EU. Vendar države članice priznavajo tudi, da lahko obstajajo redki primeri, ko poročevalski subjekt ali poročevalski posameznik preprosto ne more zbrati in sporočiti IŠD, vključno kadar poročevalski subjekt ali poročevalski posameznik kljub najboljšim prizadevanjem ni mogel zbrati IŠD ali če davčnemu zavezancu IŠD ni bila izdana. |
(31) |
Vsaka država članica bi morala IŠD posameznikov in subjektov, ki jih izda država članica rezidentstva – če je to številko pridobil pristojni organ države članice –, vključiti v izmenjave v zvezi z vnaprejšnjimi davčnimi stališči s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjimi cenovnimi sporazumi, poročili po državah in čezmejnimi aranžmaji, o katerih se poroča. |
(32) |
V odsotnosti izmenjave davčnih stališč v zvezi s fizičnimi osebami davčne uprave zadevnih držav članic morda niso seznanjene s temi stališči. To predstavlja tveganje za ustvarjanje priložnosti za davčne goljufije, davčne utaje in izogibanje davkom. Za zmanjšanje tega tveganja in za zmanjšanje upravnega bremena bi bilo treba avtomatično izmenjavo vnaprejšnjih davčnih stališč s čezmejnim učinkom razširiti na tista stališča, pri katerih znesek transakcije ali niza transakcij iz vnaprejšnjega davčnega stališča s čezmejnim učinkom presega določen prag. |
(33) |
Avtomatično bi bilo treba izmenjevati tudi vnaprejšnja davčna stališča s čezmejnim učinkom, ki ugotavljajo, ali je oseba rezident za davčne namene v državi članici, ki je izdala davčno stališče, ali ne. Vendar zaradi sorazmernosti in zmanjšanja upravnega bremena nekatere skupne oblike vnaprejšnjih davčnih stališč s čezmejnim učinkom, ki lahko vključujejo element ugotavljanja, ali je fizična oseba rezident za davčne namene v državi članici ali ne, zgolj iz tega razloga ne bi smele biti predmet izmenjave informacij o vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim učinkom. Vnaprejšnja davčna stališča s čezmejnim učinkom o obdavčitvi pri viru v zvezi z dohodki nerezidentov iz zaposlitve ter plačili direktorjem in pokojninami nerezidentov se ne bi smela izmenjevati, razen če znesek transakcije ali niza transakcij iz vnaprejšnjega davčnega stališča s čezmejnim učinkom presega prag. |
(34) |
Pričakuje se, da bo več držav članic uvedlo identifikacijske storitve kot poenostavljen in standardiziran način identifikacije ponudnikov storitev in davčnih zavezancev. Državam članicam, ki želijo za identifikacijo uporabiti to obliko, bi bilo treba to dovoliti pod pogojem, da ne vpliva na pretok in kakovost informacij drugih držav članic, ki takih identifikacijskih storitev ne uporabljajo. Zato uporaba identifikacijskih storitev ne bi smela vplivati na postopke dolžne skrbnosti ali zahteve za zbiranje informacij. Če ta pristop odstopa od ustreznih standardov OECD o avtomatični izmenjavi informacij, določbe te direktive v zvezi z uporabo identifikacijskih storitev ne bi smele vplivati na ugotavljanje, ali so informacije, sporočene in izmenjane v skladu s sporazumom med pristojnimi organi države članice in jurisdikcije zunaj Unije, enakovredne ali ustrezne tistim, ki so določene v tej direktivi. |
(35) |
Pomembno je, da se informacije, sporočene na podlagi Direktive 2011/16/EU, načeloma uporabljajo za odmero, upravljanje in izterjavo davkov s stvarnega področja uporabe navedene direktive. Vendar so se zaradi nejasnega okvira pojavile negotovosti glede uporabe informacij. Glede na povezavo med davčnimi goljufijami, davčnimi utajami in izogibanjem davkom ter pranjem denarja, tudi pri izvrševanju, je primerno pojasniti, da se lahko informacije, ki se sporočajo med državami članicami, uporabijo tudi za odmero, upravljanje in izterjavo carinskih dajatev ter preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma. |
(36) |
Glede na količino in naravo informacij, ki se zbirajo in izmenjujejo na podlagi Direktive 2011/16/EU, so lahko te informacije koristne na nekaterih drugih področjih. Medtem ko bi bilo treba uporabo teh informacij na drugih področjih praviloma omejiti na področja, ki jih v skladu s to direktivo odobri država članica, ki sporoča informacije, je treba omogočiti širšo uporabo informacij v primerih s posebnimi in resnimi značilnostmi ter v primerih ukrepov, dogovorjenih na ravni Unije. Taki bi bili zlasti primeri, v katerih so bili sprejeti sklepi v skladu s členom 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z omejevalnimi ukrepi. Informacije, izmenjane na podlagi Direktive 2011/16/EU, so lahko zelo pomembne za odkrivanje kršitev omejevalnih ukrepov ali izogibanja tem ukrepom. Morebitne kršitve omejevalnih ukrepov pa bodo pomembne za davčne namene, saj bo izogibanje omejevalnim ukrepom v večini primerov pomenilo tudi izogibanje davkom v zvezi z zadevnimi sredstvi. Glede na verjetne sinergije in tesno povezavo med odkrivanjem izogibanja omejevalnim ukrepom in odkrivanjem izogibanja davkom je zato primerno dovoliti nadaljnjo uporabo informacij. |
(37) |
Bistveno je, da informacije, sporočene v skladu z Direktivo 2011/16/EU, uporabi pristojni organ vsake države članice, ki prejme te informacije. Zato je primerno zahtevati, da pristojni organ vsake države članice vzpostavi učinkovit mehanizem za zagotovitev uporabe informacij, pridobljenih s poročanjem ali izmenjavo informacij v skladu z Direktivo 2011/16/EU. Taka uporaba informacij lahko na primer vključuje prostovoljne programe za zagotavljanje skladnosti, uradna obvestila za pridobivanje razkritij, kampanje ozaveščanja, vnaprejšnje izpolnjevanje davčnih napovedi, ocene tveganja, omejene revizije, splošne revizije, davčne oznake, ocene davkov, integracijo v domače sisteme in druge ukrepe, povezane z davki. |
(38) |
Za učinkovitejšo rabo virov, lažjo izmenjavo informacij in v izogib temu, da bi morala vsaka država članica uvesti podobne prilagoditve v svojem sistemu za hrambo podatkov, bi bilo treba vzpostaviti osrednjo podatkovno zbirko za sporočanje informacij o kriptosredstvih, ki bi bila dostopna vsem državam članicam, za statistične namene pa tudi Komisiji, ter v katero bi države članice naložile in shranile sporočene informacije, namesto da bi si jih izmenjevale po varni elektronski pošti. Državam članicam bi bilo treba dovoliti dostop do podatkov v tej osrednji podatkovni zbirki samo v zvezi z njihovimi rezidenti. Vsi dostopi in omejitve dostopa do osrednje podatkovne zbirke bi morali biti v skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje praktičnih ureditev, potrebnih za vzpostavitev take osrednje podatkovne zbirke. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |
(39) |
Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za razvoj orodja, ki omogoča elektronsko in avtomatizirano preverjanje pravilnosti IŠD, ki jo predloži davčni zavezanec ali poročevalski subjekt ali poročevalski posameznik. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Orodje IT, zagotovljeno državam članicam, naj bi prispevalo k zvišanju stopenj ujemanja za davčne uprave in k splošnemu izboljšanju kakovosti izmenjanih informacij. |
(40) |
Najkrajše obdobje hrambe evidenc informacij, pridobljenih z izmenjavo informacij med državami članicami v skladu z Direktivo 2011/16/EU, ne bi smelo biti daljše od tega, kar je potrebno, nikakor pa ne krajše od petih let. Države članice informacij ne bi smele hraniti dlje, kot je potrebno za doseganje ciljev te direktive. |
(41) |
Poročevalske finančne institucije, posredniki, Poročevalski operaterji platform, Poročevalski ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ali pristojni organi držav članic so upravljavci podatkov v smislu Uredbe (EU) 2016/679. Dva ali več teh upravljavcev, ki skupaj določijo namene in načine obdelave osebnih podatkov, se štejejo za skupne upravljavce. Pristojni organi držav članic se na primer štejejo za skupne upravljavce osrednje podatkovne zbirke, saj so se skupaj dogovorili o osebnih podatkih, ki jih je treba obdelati, in načinu obdelave. |
(42) |
Za zagotovitev ustreznega uveljavljanja pravil iz te direktive bi morale države članice določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu z določbami te direktive o obvezni avtomatični izmenjavi informacij, ki jih sporočajo poročevalski ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, in sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Čeprav izbira kazni ostaja v pristojnosti držav članic, bi morale biti predpisane kazni učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
(43) |
Zaradi harmonizacije časovnega okvira za ocenjevanje uporabe Direktive 2011/16/EU in dveletno ocenjevanje ustreznosti prepoznavnih značilnosti iz Priloge IV k tej direktivi bi bilo treba časovni okvir navedenih postopkov ocenjevanja uskladiti. |
(44) |
Ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 8. decembra 2022 v zadevi C-694/20, Orde van Vlaamse Balies in drugi (11), bi bilo treba Direktivo 2011/16/EU spremeniti tako, da učinek njenih določb ne bi bil, da bi moral odvetnik, ki deluje kot posrednik, kadar je oproščen obveznosti poročanja zaradi varovanja zakonsko predpisane poklicne skrivnosti, ki ga zavezuje, obveščati morebitnega drugega posrednika, ki ni njegova stranka, o obveznostih poročanja tega posrednika. Vendar bi moral vsak posrednik, ki je zaradi varovanja zakonsko predpisane poklicne skrivnosti, ki ga zavezuje, oproščen obveznosti poročanja, svoje stranke še naprej brez odlašanja obveščati o njihovih obveznostih poročanja. |
(45) |
V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (12), ki je mnenje podal 3. aprila 2023 (13). |
(46) |
Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Ta direktiva zlasti zagotavlja polno spoštovanje pravice do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se uredbi (EU) 2016/679 in (EU) 2018/1725 uporabljata za obdelavo osebnih podatkov na podlagi Direktive 2011/16/EU. Poleg tega si ta direktiva prizadeva zagotoviti popolno spoštovanje svobode gospodarske pobude. |
(47) |
Ker cilja Direktive 2011/16/EU, tj. učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči , temveč se ta cilj zaradi zahtevane enotnosti in učinkovitosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
(48) |
Direktivo 2011/16/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
Direktiva 2011/16/EU se spremeni:
(1) |
člen 3 se spremeni:
|
(2) |
člen 8 se spremeni:
|
(3) |
člen 8a se spremeni:
|
(4) |
člen 8ab se spremeni:
|
(5) |
v členu 8ac(2), prvi pododstavek, se doda naslednja točka:
|
(6) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 8ad Področje uporabe in pogoji obvezne avtomatične izmenjave informacij, ki jih sporočijo Poročevalski ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi 1. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi od Poročevalskih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zahteva, da izpolnjujejo zahteve glede poročanja in izvajajo postopke dolžne skrbnosti iz oddelkov II oziroma III Priloge VI. Vsaka država članica zagotovi tudi učinkovito izvajanje takih ukrepov in njihovo skladnost z njimi v skladu z oddelkom V Priloge VI. 2. V skladu z veljavnimi zahtevami glede poročanja in postopki dolžne skrbnosti iz oddelkov II oziroma III Priloge VI pristojni organ države članice, v kateri poteka poročanje iz odstavka 1 tega člena, z avtomatično izmenjavo v roku iz odstavka 6 tega člena sporoči informacije iz odstavka 3 tega člena pristojnim organom zadevnih držav članic, in sicer v skladu s praktičnimi postopki, sprejetimi na podlagi člena 21. 3. Pristojni organ države članice sporoči naslednje informacije o vsaki Osebi, o kateri se poroča:
Za namene točke (c)(ii) in (iii) se plačani ali prejeti znesek sporoči v Fiat valuti, v kateri je bil plačan ali prejet. Če so bili zneski plačani ali prejeti v več Fiat valutah, se zneski sporočijo v eni sami Fiat valuti, pretvorjeni ob vsaki Transakciji, o kateri se poroča, na način, ki ga dosledno uporablja Poročevalski ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi. Za namene točke (c)(iv) do (ix) se poštena tržna vrednost določi in sporoči v eni sami Fiat valuti, vrednoteni ob vsaki Transakciji, o kateri se poroča, na način, ki ga dosledno uporablja Poročevalski ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi. V sporočenih informacijah mora biti navedena Fiat valuta, v kateri se sporoča posamezni znesek. 4. Za lažjo izmenjavo informacij iz odstavka 3 tega člena Komisija z izvedbenimi akti v okviru postopka za določitev standardnega elektronskega obrazca iz člena 20(5) sprejme potrebne praktične postopke, vključno z ukrepi za standardizacijo sporočanja informacij iz navedenega odstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 26(2). 5. Komisija nima dostopa do informacij iz odstavka 3, točki (a) in (b). 6. Sporočanje na podlagi odstavka 3 tega člena se izvede z uporabo standardnega elektronskega obrazca iz člena 20(5) v devetih mesecih po koncu koledarskega leta, na katerega se nanašajo zahteve glede poročanja, ki veljajo za Poročevalske ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi. Prve informacije se sporočijo za zadevno koledarsko leto ali drugo ustrezno poročevalsko obdobje od 1. januarja 2026. 7. Za namene izpolnjevanja zahtev glede poročanja iz odstavka 1 vsaka država članica določi potrebna pravila, s katerimi od Upravljavca kriptosredstev zahteva, da se registrira v Uniji. Pristojni organ države članice registracije takemu Upravljavcu kriptosredstev izda individualno identifikacijsko številko. Države članice določijo pravila, v skladu s katerimi se Upravljavec kriptosredstev registrira pri pristojnemu organu ene države članice v skladu s pravili iz oddelka V, odstavek F, Priloge VI. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zahtevajo, da se lahko Upravljavec kriptosredstev, katerega registracija je bila preklicana v skladu z oddelkom V, pododstavek F(6), Priloge VI, ponovno registrira le, če organom zadevne države članice predloži ustrezno zagotovilo glede zaveze, da bo izpolnil zahteve glede poročanja v Uniji, vključno z vsemi neizpolnjenimi zahtevami glede poročanja. 8. Odstavek 7 tega člena se ne uporablja za Ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi v smislu oddelka IV, pododstavek B(1), Priloge VI. 9. Komisija z izvedbenimi akti določi praktične in tehnične ureditve, potrebne za registracijo in identifikacijo Upravljavcev kriptosredstev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 26(2). 10. Komisija do 31. decembra 2025 vzpostavi register Upravljavcev kriptosredstev, v katerem se evidentirajo informacije, ki se sporočajo v skladu z oddelkom V, pododstavek F(1), Priloge VI. Navedeni register Upravljavcev kriptosredstev je na voljo pristojnim organom vseh držav članic. 11. Komisija z izvedbenimi akti na obrazloženo zaprosilo katere koli države članice ali na lastno pobudo ugotovi, ali informacije, ki jih je treba avtomatično izmenjati na podlagi sporazuma med pristojnimi organi zadevne države članice in jurisdikcijo zunaj Unije, ustrezajo informacijam iz oddelka II, odstavek B, Priloge VI v smislu oddelka IV, pododstavek F(5), Priloge VI. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 26(2). Država članica, ki zaprosi za ukrep iz prvega pododstavka, obrazloženo zaprosilo pošlje Komisiji. Če Komisija meni, da nima vseh informacij, potrebnih za presojo zaprosila, o tem v dveh mesecih od prejema zaprosila obvesti zadevno državo članico in podrobno navede, katere dodatne informacije potrebuje. Ko Komisija prejme vse informacije, za katere meni, da so potrebne, v roku enega meseca o tem uradno obvesti državo članico prosilko, ustrezne informacije pa predloži odboru iz člena 26(1). Kadar Komisija ukrepa na lastno pobudo, sprejme izvedbeni akt iz prvega pododstavka le v zvezi s sporazumom med pristojnimi organi, sklenjenim s strani države članice z jurisdikcijo zunaj Unije, ki zahteva avtomatično izmenjavo informacij o posamezniku ali Subjektu, ki je stranka Poročevalskega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi za namene opravljanja Transakcij, o katerih se poroča. Pri ugotavljanju, ali so informacije ustrezne informacije v smislu prvega pododstavka v zvezi s Transakcijami, o katerih se poroča, Komisija ustrezno upošteva, v kolikšni meri ureditev, na kateri take informacije temeljijo, ustreza ureditvi iz Priloge VI, zlasti kar zadeva:
Postopek iz tega odstavka se uporablja tudi za ugotavljanje, da informacije niso več ustrezne v smislu oddelka IV, pododstavek F(5), Priloge VI. 12. Ne glede na odstavek 11, kadar je kot minimalni standard ali enakovreden standard določen mednarodni standard o poročanju in avtomatični izmenjavi informacij o kriptosredstvih, ni več potrebna nobena ugotovitev Komisije z izvedbenimi akti o tem, ali so informacije, ki se avtomatično izmenjujejo v skladu z izvajanjem tega standarda in sporazuma med pristojnimi organi med zadevno državo članico oziroma zadevnimi državami članicami in jurisdikcijo zunaj Unije, ustrezne. Te informacije se štejejo za ustrezne informacijam, ki se zahtevajo v skladu s to direktivo, če je med pristojnimi organi vseh zadevnih držav članic in jurisdikcijo zunaj Unije sklenjen sporazum med pristojnimi organi, ki zahteva avtomatično izmenjavo informacij o posamezniku ali Subjektu, ki je stranka Poročevalskega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, za namene izvajanja Transakcij, o katerih se poroča. Ustrezne določbe iz tega člena in Priloge VI se za take namene ne uporabljajo več.“ |
(7) |
člen 16 se spremeni:
|
(8) |
v členu 18 se doda naslednji odstavek: „4. Pristojni organ vsake države članice vzpostavi učinkovit mehanizem za zagotavljanje uporabe informacij, pridobljenih s poročanjem ali izmenjavo informacij na podlagi členov 8 do 8ad.“ |
(9) |
v členu 20 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim: „5. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi standardne elektronske obrazce, vključno z jezikovno ureditvijo,. v naslednjih primerih:
Navedeni standardni elektronski obrazci lahko vsebujejo le tiste elemente za izmenjavo podatkov, ki so našteti v členih 8a(6), 8ab(14) in 8ad(3), ter taka druga polja, povezana s temi elementi, ki so potrebna za dosego ciljev iz členov 8a, 8ab oziroma 8ad. Jezikovna ureditev iz prvega pododstavka tega odstavka državam članicam ne preprečuje, da bi podatke iz členov 8a in 8ab sporočile v katerem koli od uradnih jezikov Unije. Lahko pa je v okviru te jezikovne ureditve določeno, da se ključni elementi takih podatkov pošljejo tudi v drugem uradnem jeziku Unije. Izvedbeni akti iz tega odstavka se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 26(2) “ |
(10) |
člen 21 se spremeni:
|
(11) |
v členu 22 se dodata naslednja odstavka: „3. Države članice za doseganje namenov te direktive hranijo evidence o informacijah, prejetih z avtomatično izmenjavo informacij v skladu s členi 8 do 8ad, največ toliko časa, kot je potrebno, nikakor pa ne manj kot pet let od datuma njihovega prejema. 4. Države članice si prizadevajo zagotoviti, da lahko poročevalski subjekt z elektronskimi sredstvi pridobi potrditev veljavnosti informacij o IŠD katerega koli davčnega zavezanca, za katerega velja izmenjava informacij v skladu s členi 8 do 8ad. Potrditev informacij o IŠD se lahko zahteva le za namene potrditve pravilnosti podatkov iz členov 8(1), 8(3a), 8a(6), 8aa(3), 8ab(14), 8ac(2) in 8ad(3).“ |
(12) |
v členu 23 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: „3. Vsaka država članica v zvezi s seboj spremlja in ocenjuje učinkovitost upravnega sodelovanja v skladu s to direktivo, tudi pri preprečevanju davčnih utaj in izogibanja davkom, ter Komisiji enkrat letno sporoči rezultate svoje ocene. Komisija z izvedbenimi akti sprejme obliko in pogoje sporočanja za navedene letne ocene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 26(2).“ |
(13) |
člen 25 se spremeni:
|
(14) |
člen 25a se nadomesti z naslednjim: „Člen 25a Kazni Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive v zvezi s členi 8aa do 8ad, ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Zadevne kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.“ |
(15) |
v členu 27 se črta odstavek 2; |
(16) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 27c Poročanje in sporočanje v zvezi z IŠD 1. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, na podlagi katerih zahteva, da o IŠD posameznikov ali subjektov, o katerih se poroča, ki jo izda država članica rezidentstva, poroča poročevalski subjekt ali poročevalski posameznik, vsaka država članica pa jo sporoči, kadar se to izrecno zahteva s členi in prilogami te direktive ter na njihovi podlagi. 2. Za davčna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2030 ali pozneje, vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, na podlagi katerih zahteva, da se IŠD rezidentov, ki jih je izdala država članica rezidentstva, po možnosti sporoči v zvezi s podatki iz člena 8(1), prvi pododstavek, točke (a), (b) in (d), kolikor gre za kategorije odhodkov in kapitala, o katerih bi se podatki sporočali, tudi če IŠD ne bi bila na voljo. 3. Za davčna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2028 ali pozneje, vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, na podlagi katerih zahteva, da se o IŠD posameznikov in subjektov, ki jih je izdala država članica rezidentstva, po možnosti poroča v zvezi s podatki iz člena 8a(6), točki (a) in (k), IŠD posameznikov in subjektov, o katerih se poroča, pa v zvezi z informacijami iz člena 8aa(3), točka (b), in v zvezi s podatki iz člena 8ab(14), točka (h). 4. Za davčna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2028 ali pozneje, vsaka država članica vključi IŠD posameznikov in subjektov, ki jih je izdala država članica rezidentstva in če jo je pridobil pristojni organ države članice, v sporočanje podatkov iz člena 8a(6), točki (a) in (k), ter IŠD posameznikov in subjektov, o katerih se poroča, v sporočanje informacij iz člena 8aa(3), točka (b), in podatkov iz člena 8ab(14), točka (h).“ |
(17) |
Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi; |
(18) |
Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi; |
(19) |
besedilo iz Priloge III k tej direktivi se doda kot Priloga VI. |
Člen 2
1. Države članice do 31. decembra 2025 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.
Države članice te predpise uporabljajo od 1. januarja 2026.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena države članice najpozneje do 31. decembra 2027 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, točka 11, te direktive in členom 1, točka 16, te direktive, kar zadeva člen 27c(43) in (4) Direktive 2011/16/EU. O tem takoj obvestijo Komisijo.
Države članice te predpise uporabljajo od 1. januarja 2028.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
3. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena države članice najpozneje do 31. decembra 2029 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, točka 16, te direktive, kar zadeva člen 27c(2) Direktive 2011/16/EU. O tem takoj obvestijo Komisijo.
Te predpise uporabljajo od 1. januarja 2030.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
4. Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 3
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 4
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Luxembourgu, 17. oktobra 2023
Za Svet
predsednica
N. CALVIÑO SANTAMARÍA
(1) Mnenje z dne 13. septembra 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu).
(2) Mnenje z dne 23. marca 2023 (UL C 184, 25.5.2023, str. 55).
(3) Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).
(4) Uredba (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o trgih kriptosredstev in spremembi uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 1095/2010 ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/1937 (UL L 150, 9.6.2023, str. 40).
(5) Uredba (EU) 2023/1113 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev in nekaterih kriptosredstev, in spremembi Direktive (EU) 2015/849 (UL L 150, 9.6.2023, str. 1).
(6) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).
(7) Direktiva Sveta 2014/107/EU z dne 9. decembra 2014 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (UL L 359, 16.12.2014, str. 1).
(8) Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7).
(9) Direktiva Sveta (EU) 2022/2523 z dne 15. decembra 2022 o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine podjetij in velike domače skupine v Uniji (UL L 328, 22.12.2022, str. 1).
(10) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).
(11) Sodba Sodišča z dne 8. decembra 2022, Orde van Vlaamse Balies in drugi, C-694/20, ECLI:EU:C:2022:963.
(12) Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).
PRILOGA I
Priloga I k Direktivi 2011/16/EU se spremeni:
(1) |
oddelek I se spremeni:
|
(2) |
v oddelku VI, odstavek 2, se točka (b) nadomesti z naslednjim:
|
(3) |
v oddelku VII se vstavi naslednji odstavek:
|
(4) |
oddelek VIII se spremeni:
|
(5) |
v oddelku IX se doda naslednji odstavek: „Za doseganje namenov te direktive evidenca iz prvega odstavka, točka 2, ostane na voljo največ toliko časa, kot je potrebno, nikakor pa ne manj kot pet let.“; |
(6) |
doda se naslednji oddelek: „ODDELEK XI PREHODNI UKREPI Ne glede na oddelek I, pododstavek A(1), točka (b), in pododstavek A(6a), se za vsak Račun, o katerem se poroča, ki ga Poročevalska finančna institucija vodi na dan 31. decembra 2025, in za poročevalna obdobja, ki se končajo konec drugega koledarskega leta po takem datumu, informacije v zvezi z vlogo ali vlogami, na podlagi katerih je vsaka Oseba, o kateri se poroča, Obvladujoča oseba ali Imetnik lastniškega deleža Subjekta, morajo sporočati le, če so na voljo med podatki, ki se lahko iščejo elektronsko in so shranjeni pri Poročevalski finančni instituciji.“. |
(*1) Direktiva Sveta (EU) 2023/2226 z dne 17. oktobra 2023 o spremembi Direktive 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (UL L, 2023/2226, 24.10.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2023/2226/oj).“;“
PRILOGA II
Priloga V k Direktivi 2011/16/EU se spremeni:
(1) |
v oddelku I, odstavek C, se doda naslednji pododstavek:
|
(2) |
v oddelku II se črta pododstavek B(3); |
(3) |
v oddelku III, odstavek B, se doda naslednji pododstavek:
|
(4) |
v oddelku IV, pododstavek F(5), se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:
|
PRILOGA III
„PRILOGA VI
ZAHTEVE GLEDE POROČANJA, POSTOPKI DOLŽNE SKRBNOSTI IN DRUGA PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA POROČANJE PONUDNIKOV STORITEV V ZVEZI S KRIPTOSREDSTVI
V tej prilogi so določene zahteve glede poročanja, postopki dolžne skrbnosti in druga pravila, ki jih uporabljajo Poročevalski ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, da bi državam članicam omogočili sporočanje informacij iz člena 8ad v okviru avtomatične izmenjave informacij.
V tej prilogi so prav tako določena pravila in upravni postopki, ki jih uvedejo države članice, da bi zagotovile učinkovito izvajanje zahtev glede poročanja in izpolnjevanje postopkov dolžne skrbnosti, navedenih v tej prilogi.
ODDELEK I
OBVEZNOSTI POROČEVALSKIH PONUDNIKOV STORITEV V ZVEZI S KRIPTOSREDSTVI
A. |
Za Poročevalskega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot je opredeljen v oddelku IV, pododstavek B(3), v državi članici veljajo zahteve glede poročanja in dolžne skrbnosti iz oddelkov II oziroma III, če:
|
B. |
Za Poročevalskega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi v državi članici veljajo zahteve glede poročanja in dolžne skrbnosti iz oddelkov II oziroma III v zvezi s Transakcijami, o katerih se poroča, ki se opravijo prek Podružnice s sedežem v državi članici. |
C. |
Poročevalskemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je Subjekt, ni treba izpolniti zahtev glede poročanja in dolžne skrbnosti iz oddelkov II oziroma III v državi članici, v kateri bi to moral storiti v skladu s pododstavkom A(2), točka (b), (c) ali (d), če te zahteve izpolni v kateri koli drugi državi članici ali Kvalificirani jurisdikciji zunaj Unije zato, ker je rezident za davčne namene v taki drugi državi članici ali Kvalificirani jurisdikciji zunaj Unije. |
D. |
Poročevalskemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je Subjekt, ni treba izpolniti zahtev glede poročanja in dolžne skrbnosti iz oddelkov II oziroma III v državi članici, v kateri bi to moral storiti v skladu s pododstavkom A(2), točka (c) ali (d), če te zahteve izpolni v kateri koli drugi državi članici ali Kvalificirani jurisdikciji zunaj Unije zato, ker je Subjekt, ki (a) je ustanovljen ali organiziran v skladu z zakonodajo te države članice ali Kvalificirane jurisdikcije zunaj Unije in (b) je pravna oseba v tej drugi državi članici ali Kvalificirani jurisdikciji zunaj Unije ali je dolžan davčnim organom v tej drugi državi članici ali Kvalificirani jurisdikciji zunaj Unije predložiti davčne napovedi ali informativne napovedi za odmero davka v zvezi z dohodkom Subjekta. |
E. |
Poročevalskemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je Subjekt, ni treba izpolniti zahtev glede poročanja in dolžne skrbnosti iz oddelkov II in III v državi članici, v kateri bi to moral storiti v skladu s pododstavkom A(2), točka (d), če te zahteve izpolni v kateri koli drugi državi članici ali Kvalificirani jurisdikciji zunaj Unije zato, ker se upravlja iz take druge države članice ali Kvalificirane jurisdikcije zunaj Unije. |
F. |
Poročevalskemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je posameznik, ni treba izpolniti zahtev glede poročanja in dolžne skrbnosti iz oddelkov II oziroma III v državi članici, v kateri bi to moral storiti v skladu s pododstavkom A(2), točka (d), če te zahteve izpolni v kateri koli drugi državi članici ali Kvalificirani jurisdikciji zunaj Unije zato, ker je rezident za davčne namene v taki drugi državi članici ali Kvalificirani jurisdikciji zunaj Unije. |
G. |
Poročevalskemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi ni treba izpolniti zahtev glede poročanja in dolžne skrbnosti oddelkov II oziroma III v državi članici, v kateri bi to moral storiti v skladu s pododstavkom A(2), točka (a),(b), (c) ali (d), če je državi članici predložil uradno obvestilo v obliki, ki jo določi država članica, ki potrjuje, da je te zahteve izpolnil v skladu s pravili katere koli druge države članice ali Kvalificirane jurisdikcije zunaj Unije skladno z merili, ki so zelo podobna pododstavku A(2), točka (a), (b), (c) oziroma (d). |
H. |
Poročevalskemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi ni treba izpolniti zahtev glede poročanja in dolžne skrbnosti iz oddelkov II oziroma III v državi članici v zvezi s Transakcijami, o katerih se poroča, ki jih opravi prek Podružnice v kateri koli drugi državi članici ali Kvalificirani jurisdikciji zunaj Unije, če je te zahteve izpolnila ta Podružnica v tej drugi državi članici ali Kvalificirani jurisdikciji zunaj Unije. |
ODDELEK II
ZAHTEVE GLEDE POROČANJA
A. |
Poročevalski ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi v smislu oddelka I, odstavka A in B, sporoči informacije iz odstavka B tega oddelka pristojnemu organu države članice, v kateri zanj veljajo zahteve glede poročanja v skladu z oddelkom I. |
B. |
Poročevalski ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi za vsako zadevno koledarsko leto ali drugo ustrezno poročevalsko obdobje ter ob upoštevanju obveznosti Poročevalskih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi iz oddelka I in postopkov dolžne skrbnosti iz oddelka III sporoči naslednje informacije v zvezi s svojimi Uporabniki kriptosredstev, ki so Uporabniki, o katerih se poroča, ali ki imajo Obvladujoče osebe, ki so Osebe, o katerih se poroča:
|
C. |
Ne glede na pododstavek B(1) kraja rojstva ni treba sporočiti, razen če se od Poročevalskega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi v skladu z nacionalnim pravom sicer zahteva, da ga pridobi in sporoči. |
D. |
Informacije, naštete v odstavku B, se sporočajo letno v koledarskem letu, ki sledi letu, na katero se informacije nanašajo. Prve informacije se sporočijo za zadevno koledarsko leto ali drugo ustrezno poročevalsko obdobje od 1. januarja 2026. |
E. |
Ne glede na odstavka A in D tega oddelka Poročevalskemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi v smislu oddelka I, pododstavek A(2), točka (a), (b), (c) ali (d), ni treba predložiti informacij iz odstavka B tega oddelka v zvezi z Uporabnikom, o katerem se poroča, ali Obvladujočo osebo, za katero Poročevalski ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi sporoči te informacije v jurisdikciji zunaj Unije, za katero se uporablja Veljaven kvalificiran sporazum med pristojnimi organi z državo članico, katere rezident je tak Uporabnik, o katerem se poroča, ali Obvladujoča oseba. |
ODDELEK III
POSTOPKI DOLŽNE SKRBNOSTI
Uporabnik kriptosredstev se obravnava kot Uporabnik, o katerem se poroča, od datuma, ko je kot tak identificiran v skladu s postopki dolžne skrbnosti, opisanimi v tem oddelku.
A. |
Postopki dolžne skrbnosti za Posameznike uporabnike kriptosredstev Naslednji postopki se uporabljajo za ugotavljanje, ali je Posameznik uporabnik kriptosredstev Uporabnik, o katerem se poroča.
|
B. |
Postopki dolžne skrbnosti za Uporabnike kriptosredstev, ki so Subjekti Naslednji postopki se uporabljajo za namen ugotavljanja, ali je Uporabnik kriptosredstev, ki je Subjekt, Uporabnik, o katerem se poroča, ali Subjekt, ki ni Izključena oseba ali Aktivni subjekt, z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča.
|
C. |
Zahteve za veljavnost samopotrdil
|
D. |
Splošne zahteve glede dolžne skrbnosti
|
ODDELEK IV
OPREDELJENI IZRAZI
Navedeni izrazi pomenijo naslednje:
A. |
Kriptosredstvo, o katerem se poroča
|
B. |
Poročevalski ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi
|
C. |
Transakcija, o kateri se poroča
|
D. |
Uporabnik, o katerem se poroča
|
E. |
Izključena oseba
|
F. |
Razno
|
ODDELEK V
UČINKOVITO IZVAJANJE
A. |
Pravila za izvrševanje zahtev glede zbiranja in preverjanja iz oddelka III
|
B. |
Pravila, v skladu s katerimi morajo Poročevalski ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi voditi evidenco ukrepov, sprejetih za izpolnjevanje zahtev glede poročanja in izvajanje postopkov dolžne skrbnosti, in kakršnih koli informacij, na katere se pri tem oprejo, ter ustrezni ukrepi za pridobitev teh evidenc
|
C. |
Upravni postopki za preverjanje skladnosti Poročevalskih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi z zahtevami glede poročanja in postopki dolžne skrbnosti Države članice določijo upravne postopke za preverjanje skladnosti Poročevalskih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi z zahtevami glede poročanja in postopki dolžne skrbnosti iz oddelkov II oziroma III. |
D. |
Upravni postopki za nadaljnje ukrepanje v zvezi s Poročevalskimi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi v primeru sporočanja nepopolnih ali netočnih informacij Države članice določijo postopke za nadaljnje ukrepanje v zvezi s Poročevalskimi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kadar so sporočene informacije nepopolne ali netočne. |
E. |
Upravni postopek za izdajo dovoljenja Ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi Pristojni organ države članice, ki izdaja dovoljenja Ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi v skladu z Uredbo (EU) 2023/1114, pristojnemu organu na podlagi te direktive, če gre za drugačen organ, redno, najpozneje pa pred 31. decembrom zadevnega koledarskega leta ali drugega ustreznega poročevalnega obdobja, posreduje seznam vseh Ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi z dovoljenjem. |
F. |
Upravni postopek za enkratno registracijo Upravljavca kriptosredstev
|
ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2023/2226/oj
ISSN 1977-0804 (electronic edition)