ISSN 1977-0804 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 274 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Letnik 64 |
|
|
II Nezakonodajni akti |
|
|
|
MEDNARODNI SPORAZUMI |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP. |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
I Zakonodajni akti
UREDBE
30.7.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 274/1 |
UREDBA (EU) 2021/1229 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 14. julija 2021
o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru Mehanizma za pravični prehod
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti tretjega odstavka člena 175 in prvega odstavka člena 322 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Komisija je 11. decembra 2019 sprejela sporočilo z naslovom „Evropski zeleni dogovor“, v katerem je pripravila načrt, ki določa novo strategijo rasti za Evropo ter ambiciozne cilje za boj proti podnebnim spremembam in varstvo okolja. V skladu s ciljem, da se doseže podnebni cilj Unije do leta 2030, kot je določen v Uredbi (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter da se v Uniji najpozneje do leta 2050 učinkovito in družbeno pravično doseže podnebna nevtralnost, je bil v okviru evropskega zelenega dogovora napovedan Mehanizem za pravični prehod, ki bo zagotavljal sredstva za soočanje z izzivom postopka prehoda na podnebni cilj Unije do leta 2030 in cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050, tako da pri tem ne bo nihče prezrt. Najbolj ranljive regije in ljudje so najbolj izpostavljeni škodljivim učinkom podnebnih sprememb in degradacije okolja. Prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo je vir novih gospodarskih priložnosti z znatnim potencialom za ustvarjanje delovnih mest, zlasti na območjih, ki so trenutno odvisna od fosilnih goriv. Prispeva lahko tudi k večji energetski varnosti in odpornosti. Vendar pa lahko prehod povzroči tudi kratkoročne socialne in ekonomske stroške na območjih, kjer poteka razogljičenje v velikem obsegu in ki so zaradi škodljivih gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 že tako v slabem stanju. |
(2) |
Za upravljanje prehoda bodo potrebne znatne strukturne spremembe na nacionalni in regionalni ravni. Da bi bil prehod uspešen, mora zmanjšati neenakosti, ustvariti neto učinek na zaposlovanje z novimi visokokakovostnimi delovnimi mesti ter biti pošten in socialno sprejemljiv za vse, obenem pa krepiti konkurenčnost. V zvezi s tem je ključnega pomena, da se lahko območjem, na katera prehod najbolj negativno vpliva, zlasti premogovniške regije, nudi podpora za diverzifikacijo in oživitev njihovega lokalnega gospodarstva ter ustvarjanje trajnostnih zaposlitvenih možnosti za prizadete delavce. |
(3) |
Komisija je 14. januarja 2020 sprejela sporočilo z naslovom „Naložbeni načrt za trajnostno Evropo – Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor“, v katerem je predlagala mehanizem za pravični prehod, ki se osredotoča na regije in sektorje, ki so najbolj prizadeti zaradi prehoda zaradi njihove odvisnosti od fosilnih goriv, kot so premog, šota in naftni skrilavec, ali zaradi njihove odvisnosti od industrijskih postopkov z visoko intenzivnostjo toplogrednih plinov, imajo pa manjše zmogljivosti za financiranje potrebnih naložb. Oblikovanje Mehanizma za pravični prehod je potrdil tudi Evropski svet v sklepih z dne 21. julija 2020. Mehanizem za pravični prehod sestavljajo trije stebri: Sklad za pravični prehod (SPP), ki se bo izvajal v okviru deljenega upravljanja, namenski Program za pravični prehod v okviru InvestEU in instrument za posojila v javnem sektorju za mobilizacijo dodatnih naložb v zadevne regije. Ti trije stebri zagotavljajo dodatno podporo tem regijam, da bi spodbudili prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo do leta 2050. |
(4) |
Za boljše načrtovanje in izvajanje SPP bodo vzpostavljeni območni načrti za pravični prehod, ki določajo ključne korake in časovnico procesa prehoda ter opredeljujejo tista območja, na katera prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo najbolj negativno vpliva in imajo manj zmogljivosti za spopadanje z izzivi, ki jih prinaša prehod. Načrti za pravični prehod se pripravijo skupaj z ustreznimi lokalnimi in regionalnimi organi ter vključujejo vse ustrezne partnerje v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Skupaj z ustreznimi programi, ki jih podpira SPP, se lahko spremenijo v skladu z členom 24 navedene uredbe tako, da se vključijo nova območja, ki bi jih prehod močno prizadel, in sicer na način, ki ni bil predviden ob njihovem začetnem sprejetju. |
(5) |
Vzpostaviti bi bilo treba instrument za posojila v javnem sektorju (v nadaljnjem besedilu: Instrument). Ta tvori tretji steber Mehanizma za pravični prehod, katerega cilj je podpirati naložbe subjektov javnega sektorja, saj ima javni sektor ključno vlogo pri odpravljanju nepravilnega delovanja trga. Take naložbe bi morale ustrezati razvojnim potrebam, ki so posledica izzivov, ki jih prinaša prehod in so opisani v območnih načrtih za pravični prehod, ki jih je odobrila Komisija. Dejavnosti, predvidene za podporo v okviru Instrumenta, bi morale ustrezati dejavnostim, ki jih podpirata druga dva stebra Mehanizma za pravični prehod, in jih dopolnjevati. Instrument bi bilo treba vzpostaviti za obdobje sedmih let, da se njegovo trajanje uskladi z obdobjem večletnega finančnega okvira od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027) iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (6). |
(6) |
Da bi okrepili kohezijo in gospodarsko diverzifikacijo območij, ki so prizadeta zaradi prehoda, bi moral Instrument zajemati širok nabor trajnostnih naložb, če take naložbe prispevajo k zadovoljevanju razvojnih potreb teh območij, ki jih povzroči prehod na podnebni cilj Unije do leta 2030, kot je določen v Uredbi (EU) 2021/1119, in podnebno nevtralno gospodarstvo v Uniji najpozneje do leta 2050, kakor je opisano v območnih načrtih za pravični prehod. Da bi povečali učinkovitost Instrumenta, bi ta moral imeti možnost podpirati upravičene projekte, ki so se začeli izvajati še preden je upravičenec do Instrumenta predložil vlogo. Instrument ne bi smel podpirati naložb, ki zajemajo dejavnosti, ki so izvzete v skladu s členom 9 Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (7), lahko pa bi podpiral naložbe v obnovljivo energijo in zeleno in trajnostno mobilnost, vključno s spodbujanjem zelenega vodika, učinkovita omrežja za daljinsko ogrevanje, javne raziskave, digitalizacijo, okoljsko infrastrukturo za pametno ravnanje z odpadki in gospodarjenje z vodnimi viri, ter bi lahko podpiral ukrepe za trajnostno energijo, energetsko učinkovitost in vključevanje, vključno z obnovami in prenovami stavb, prenovo in regeneracijo mest, prehod na krožno gospodarstvo, sanacijo in dekontaminacijo tal in ekosistemov, ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“, biotsko raznovrstnost, pa tudi izpopolnjevanje in prekvalificiranje, usposabljanje in socialno infrastrukturo, vključno z zmogljivostmi za oskrbo in socialnimi stanovanji. |
(7) |
Razvoj infrastrukture bi lahko vključeval tudi čezmejne projekte in rešitve, ki omogočajo večjo odpornost na ekološke nesreče, zlasti nesreče, ki so zaradi podnebnih sprememb še hujše. Prednost bi bilo treba dati celovitemu naložbenemu pristopu, zlasti pri območjih, ki imajo pri prehodu večje potrebe. Podpreti bi bilo mogoče tudi naložbe v druge sektorje, če ustrezajo odobrenim območnim načrtom za pravični prehod. S podpiranjem naložb, ki ne ustvarjajo zadostnih tokov prihodkov za kritje svojih stroškov naložb, bi moral biti cilj Instrumenta subjektom javnega sektorja zagotoviti dodatna sredstva, potrebna za obravnavanje teritorialnih, socialnih, gospodarskih in okoljskih izzivov, ki bodo posledica prilagoditve na prehod. Da bi lažje opredelili naložbe, ki so upravičene v okviru Instrumenta in imajo velik pozitivni učinek na okolje, vključno v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, bi morala Komisija pri ocenjevanju Instrumenta upoštevati taksonomijo EU za okoljsko trajnostne gospodarske dejavnosti. Vsi finančni partnerji bi morali, kjer je ustrezno, uporabljati taksonomijo EU za okoljsko trajnostne gospodarske dejavnosti, vključno z načelom, da se ne škoduje bistveno, za zagotovitev preglednosti v zvezi s trajnostnimi projekti. |
(8) |
Med celotno pripravo, ocenjevanjem, izvajanjem in spremljanjem upravičenih projektov v okviru Instrumenta bi bilo treba zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, kot je ustrezno, ter zlasti enakost spolov. Enako bi morali upravičenci in Komisija med celotnim izvajanjem Instrumenta preprečevati tudi kakršno koli diskriminacijo na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Cilji Instrumenta bi se morali uresničevati v skladu s cilji trajnostnega razvoja Združenih narodov, evropskim stebrom socialnih pravic, načelom „onesnaževalec plača“, Pariškim sporazumom, sprejetim v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (8) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) in načelom, da se ne škoduje bistveno. |
(9) |
Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil, posrednega upravljanja, finančnih instrumentov, proračunskih jamstev, finančne pomoči in povračila zunanjim strokovnjakom ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, vključujejo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
(10) |
Instrument bi moral zagotavljati podporo v obliki nepovratnih sredstev, ki jih zagotovi Unija, v kombinaciji s posojili, ki jih zagotovi finančni partner v skladu s svojimi pravili, politiko dajanja posojil in postopki. Finančna sredstva v delu nepovratnih sredstev, ki ga izvaja Komisija z neposrednim upravljanjem, bi morala biti zagotovljena v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom 125 finančne uredbe. Ta oblika financiranja bi morala biti v pomoč pri spodbujanju nosilcev projektov k sodelovanju ter bi prispevala k učinkovitemu doseganju ciljev Instrumenta glede na obseg posojila. Posojilni del bi morala zagotoviti Evropska investicijska banka (EIB). Instrument bi moralo biti mogoče razširiti, da bi se omogočilo drugim finančnim partnerjem, da zagotovijo posojilni del, kadar bi bila na voljo dodatna sredstva v delu nepovratnih sredstev ali kadar bi bilo to potrebno za pravilno izvajanje Instrumenta. Komisija bi morala v takih primerih obvestiti države članice in Evropski parlament o tem, da namerava razširiti Instrument in izbrati dodatne finančne partnerje, ob upoštevanju njihove zmogljivosti, da izpolnijo cilje Instrumenta, prispevajo svoja lastna sredstva in zagotovijo ustrezno geografsko pokritost. |
(11) |
Komisija in finančni partnerji bi morali podpisati upravne sporazume. V teh sporazumih bi bilo treba določiti izvedbene ureditve za ocenjevanje in spremljanje projektov ter pravice in obveznosti posamezne pogodbenice, vključno s podrobnimi ureditvami o revizijah, poročanju in komuniciranju. Ureditve o komuniciranju bi morale vključevati zlasti obveznost objave informacij o vsakem posameznem projektu ali shemi posojil, ki se podpirajo v okviru Instrumenta. |
(12) |
Instrument bi moral z zadovoljevanjem potreb po naložbah območij, na katera prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo najbolj negativno vpliva, zagotoviti ključni prispevek k vključevanju podnebnih ukrepov. Sredstva v delu nepovratnih sredstev Instrumenta bodo zato prispevala k doseganju podnebnih ciljev v enaki meri kot SPP. |
(13) |
250 000 000 EUR v delu nepovratnih sredstev Instrumenta bi se moralo financirati iz proračuna Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2093, ta znesek pa bi moral za Evropski parlament in Svet pomeniti prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (10). |
(14) |
275 000 000 EUR v delu nepovratnih sredstev Instrumenta bi se moralo financirati iz povračil, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih v okviru programov, navedenih v Prilogi I k tej uredbi. Taki prejemki izhajajo iz že končanih programov, ki so neodvisni od Instrumenta, in bi jih bilo treba šteti za zunanje namenske prejemke z odstopanjem od točke (f) člena 21(3) finančne uredbe na podlagi člena 322(1) PDEU. |
(15) |
1 000 000 000 EUR v delu nepovratnih sredstev Instrumenta bi bilo treba financirati iz predvidenih presežkov rezervacij za jamstvo EU, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Zato bi bilo treba določiti odstopanje od točke (a) člena 213(4) finančne uredbe, ki predvideva, da se morebitni presežki rezervacij za proračunsko jamstvo vrne v proračun, da bi se ta presežek namenil Instrumentu. Te namenske prejemke bi bilo treba šteti za zunanje namenske prejemke z odstopanjem od točke (f) člena 21(3) finančne uredbe na podlagi člena 322(1) PDEU. |
(16) |
V skladu s točko (c) člena 12(4) finančne uredbe bi se lahko odobritve, ki ustrezajo zunanjim namenskim prejemkom, samodejno prenesle na naslednike zadevnega programa ali ukrepa. Navedena določba omogoča uskladitev večletnega načrta namenskih prejemkov s potekom izvajanja projektov, ki se financirajo iz Instrumenta. |
(17) |
Zagotoviti bi bilo treba tudi sredstva za svetovalno podporo, da se spodbudijo priprava, razvoj in izvajanje upravičenih projektov ter zgodnja priprava projektov preden upravičenec do Instrumenta predloži vlogo. Del teh sredstev bi moral biti namenjen podpiranju lastnih zmogljivosti upravičencev, da bi zagotovili trajnost upravičenih projektov. |
(18) |
Da bi se vsem državam članicam omogočilo, da imajo koristi iz dela nepovratnih sredstev, bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za predhodno dodelitev nacionalnih deležev v prvi fazi, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) 2021/1056. Da pa bi ta cilj uskladili s potrebo po optimizaciji gospodarskega učinka Instrumenta in njegovega izvajanja, taki nacionalni deleži ne bi smeli biti predhodno dodeljeni za obdobje po 31. decembru 2025. Nato bi bilo treba preostala sredstva, ki bodo na razpolago v delu nepovratnih sredstev, zagotavljati brez kakršnega koli predhodno dodeljenega nacionalnega deleža in na konkurenčni osnovi na ravni Unije, pri tem pa zagotoviti predvidljivost za naložbe in slediti pristopu, ki temelji na potrebah, in pristopu regionalne konvergence. |
(19) |
V programu dela in razpisu za zbiranje predlogov bi bilo treba določiti pogoje za upravičenost in merila za dodelitev. V navedenih pogojih za upravičenost in merilih za dodelitev bi bilo treba upoštevati pomen projekta v okviru razvojnih potreb, opredeljenih v območnih načrtih za pravični prehod, splošni cilj spodbujanja regionalne in območne konvergence ter pomen dela nepovratnih sredstev za vzdržnost projekta. V programih dela bi bilo treba tudi določiti merila za primere, kadar sredstva ne bi zadostovala za podporo upravičenih projektov. Prednost bi bilo treba dati projektom iz manj razvitih regij, projektom, ki neposredno prispevajo k doseganju podnebnih ciljev Unije, in projektom, ki jih spodbujajo subjekti javnega sektorja, ki so sprejeli načrte za razogljičenje, po potrebi ob upoštevanju te ustrezne hierarhije meril. Podpora Unije v okviru Instrumenta bi morala biti tako na voljo le državam članicam, ki imajo vsaj en odobren območni načrt za pravični prehod. V programu dela in razpisih za zbiranje predlogov bi bilo treba upoštevati tudi območne načrte za pravični prehod, ki so jih predložile države članice, da se zagotovi skladnost med različnimi stebri mehanizma. Da bi optimizirali učinek Instrumenta, posamezni projekti, ki se podpirajo v okviru Instrumenta, ne bi smeli prejemati podpore iz drugih programov Unije, razen v zvezi s pripravo projektov. Vendar pa lahko pri operacijah, sestavljenih iz opredeljivih ločenih projektov, ti projekti prejemajo podporo iz različnih programov Unije v skladu z veljavnimi pravili o upravičenosti. |
(20) |
Da bi optimizirali učinkovitost pomoči Unije in preprečili nadomestitev morebitne podpore in naložb iz alternativnih virov, bi bilo treba podporo v okviru Instrumenta zagotavljati le projektom, ki ne ustvarjajo zadostnih tokov prihodkov za kritje svojih stroškov naložb. Ti prihodki bi morali ustrezati prihodkom, razen proračunskih prerazporeditev, ki izvirajo neposredno iz dejavnosti, ki se izvajajo v okviru projekta, kot so prodaja, pristojbine ali cestnine, in dodatni prihranki zaradi nadgradnje obstoječih sredstev. |
(21) |
Ker naj bi del nepovratnih sredstev upošteval različne razvojne potrebe regij v državah članicah, bi bilo treba tako podporo prilagoditi v korist manj razvitih regij. Ob upoštevanju dejstva, da imajo subjekti javnega sektorja v manj razvitih regijah na splošno manjše zmogljivosti za javne naložbe, bi morale biti stopnje nepovratnih sredstev pri posojilih takim subjektom sorazmerno višje. |
(22) |
Da bi zagotovili učinkovito izvajanje Instrumenta, bo morda treba zagotoviti svetovalno podporo za pripravo, razvoj in izvajanje projektov. Tako podporo bi moralo zagotavljati svetovalno vozlišče InvestEU, in sicer za upravičene projekte in za pripravo projektov pred predložitvijo vlog, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti upravičencem, ki imajo manjšo upravno zmogljivost ali ki so v manj razvitih regijah. Takšno podporo bi moralo biti mogoče dodeliti tudi v okviru drugih programov Unije. |
(23) |
Da bi Komisija ocenila učinkovitost Instrumenta in njegovo zmogljivost za doseganje ciljev ter podprla pripravo njegovega morebitnega podaljšanja po letu 2027, bi morala izvesti vmesno in končno ocenjevanje, vključno z oceno možnosti sprejetja določb o oceni učinka na enakost spolov, če je ustrezno, ter bi morala poročili o ocenjevanju predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu. Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12) bi bilo treba Instrument oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. |
(24) |
Da bi pospešili izvajanje in zagotovili pravočasno uporabo sredstev, bi bilo treba v tej uredbi določiti posebne zaščitne ukrepe, ki se vključijo v sporazume o nepovratnih sredstvih. Glede na ta cilj bi morala imeti Komisija v skladu z načelom sorazmernosti možnost zmanjšati ali ukiniti vsako podporo Unije v primerih resnega pomanjkanja napredka pri izvajanju projekta. Za Instrument se uporablja finančna uredba. Za zagotovitev skladnosti pri izvajanju programov financiranja Unije bi se morala za del nepovratnih sredstev in sredstva za svetovalno podporo v okviru Instrumenta uporabljati finančna uredba. |
(25) |
V skladu s finančno uredbo in Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter uredbami Sveta (ES, Euratom,) št. 2988/95 (14), (Euratom, ES) št. 2185/96 (15) in (EU) 2017/1939 (16) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, popravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (EU, Euratom) št. 2185/96 in (Euratom, ES) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (17). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
(26) |
Za spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s ključnimi kazalniki smotrnosti za spremljanje izvajanja in napredka Instrumenta. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
(27) |
Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede programov dela ter pogojev in postopkov za izbiro finančnih partnerjev, ki niso EIB. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18). |
(28) |
Ker cilja te uredbe, in sicer koristiti območjem, na katera prehod na podnebno nevtralnost najbolj negativno vpliva, ob obravnavanju ustreznih razvojnih potreb preko vzvoda za javne naložbe, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi težav subjektov javnega sektorja pri podpiranju naložb, ki ne ustvarjajo zadostnih tokov prihodkov za kritje svojih stroškov naložb, temveč se zaradi potrebe po skladnem izvedbenem okviru v okviru neposrednega upravljanja lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
Ta uredba vzpostavlja instrument za posojila v javnem sektorju (v nadaljnjem besedilu: Instrument) za trajanje večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 za podporo subjektom javnega sektorja z združevanjem nepovratnih sredstev iz proračuna Unije s posojili, ki jih odobrijo finančni partnerji, ter določa cilje Instrumenta. Ta uredba določa pravila za del nepovratnih sredstev Instrumenta, ki zajema zlasti njegov proračun, oblike podpore Unije in določbe o upravičenosti.
Instrument zagotavlja podporo v korist območjem v Uniji, ki se soočajo z resnimi socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi izzivi, ki izhajajo iz prehoda na podnebni cilj Unije do leta 2030 in cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„upravni sporazum“ pomeni pravni instrument, ki vzpostavlja okvir sodelovanja med Komisijo in finančnim partnerjem ter določa njune posamezne naloge in odgovornosti za izvajanje Instrumenta v skladu z določbami te uredbe; |
(2) |
„upravičenec“ pomeni pravni subjekt, ki je ustanovljen v državi članici kot subjekt javnega prava ali je ustanovljen kot subjekt zasebnega prava, pooblaščen za opravljanje javne storitve, s katerim je Komisija v okviru instrumenta podpisala sporazum o nepovratnih sredstvih; |
(3) |
„finančni partnerji“ pomeni EIB, druge mednarodne finančne institucije, nacionalne spodbujevalne banke ter finančne institucije, vključno z zasebnimi finančnimi institucijami, s katerimi Komisija podpiše upravni sporazum o sodelovanju v okviru Instrumenta; |
(4) |
„projekt“ pomeni vsak ukrep, za katerega je Komisija ugotovila, da je upravičen do podpore Unije v okviru Instrumenta, namenjen za izpolnjevanje nedeljive naloge točno določene gospodarske ali tehnične narave, ki ima vnaprej določen cilj in obdobje, v katerem se mora izvesti in končati; |
(5) |
„območni načrt za pravični prehod“ pomeni načrt, pripravljen v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/1056, ki ga je odobrila Komisija; |
(6) |
„shema posojil“ pomeni posojilo, ki ga upravičencu odobrijo finančni partnerji in je namenjeno financiranju sklopa več vnaprej določenih projektov v okviru Instrumenta; |
(7) |
„manj razvita regija“ pomeni manj razvito regijo iz člena 108(2) Uredbe (EU) 2021/1060. |
Člen 3
Cilji
1. Splošni cilj Instrumenta je obravnavati resne socialne, gospodarske in okoljske izzive, ki izhajajo iz prehoda na podnebne in energetske cilje Unije do leta 2030 ter cilja podnebne nevtralnosti v Uniji najpozneje do leta 2050, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119, v korist območij v Uniji, opredeljenih v območnih načrtih za pravični prehod.
2. Specifični cilj Instrumenta je povečati naložbe javnega sektorja, ki obravnavajo razvojne potrebe območij, opredeljenih v območnih načrtih za pravični prehod, tako da se olajša financiranje projektov, ki ne ustvarjajo zadostnih tokov prihodkov za kritje svojih stroškov naložb, da bi preprečili nadomeščanje morebitne podpore in naložb iz alternativnih virov.
3. Pri uresničevanju specifičnega cilja iz odstavka 2 je cilj te uredbe po potrebi tudi zagotavljati svetovalno podporo za pripravo, razvoj in izvajanje upravičenih projektov, vključno s podporo za pripravo projektov pred predložitvijo vloge. Ta svetovalna podpora se zagotavlja v skladu s pravili in načini izvajanja za svetovalno vozlišče InvestEU, vzpostavljeno s členom 25 Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (19).
Člen 4
Horizontalna načela
1. Med pripravo, ocenjevanjem, izvajanjem in spremljanjem upravičenih projektov se, kot je ustrezno, vedno zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter zlasti enakost spolov.
2. Upravičenci in Komisija se med celotnim izvajanjem Instrumenta izogibajo kakršni koli diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Med celotno pripravo in izvajanjem upravičenih projektov se zlasti upošteva dostopnost za invalide, kjer je to ustrezno.
3. Cilji Instrumenta se uresničujejo skladno s cilji trajnostnega razvoja Združenih narodov, evropskim stebrom socialnih pravic, načelom „onesnaževalec plača“, Pariškim sporazumom in načelom, da se ne škoduje bistveno.
Člen 5
Proračun
1. Brez poseganja v dodatna sredstva, dodeljena v proračunu Unije za obdobje 2021–2027, se del nepovratnih sredstev Instrumenta financira iz:
(a) |
sredstev iz proračuna Unije, in sicer v znesku 250 000 000 EUR v tekočih cenah, ter |
(b) |
namenskih prejemkov iz odstavka 2 do najvišjega zneska 1 275 000 000 EUR v tekočih cenah. |
2. Sredstva namenskih prejemkov iz točke (b) odstavka 1 se zagotovijo s povračili, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih v okviru programov, navedenih v Prilogi I k tej uredbi, in sicer do najvišjega zneska 275 000 000 EUR, ter iz presežkov rezervacij za jamstvo EU, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2015/1017, in sicer do najvišjega zneska 1 000 000 000 EUR.
3. Sredstva in namenski prejemki iz odstavka 1 se lahko dopolnijo s finančnimi prispevki držav članic, tretjih držav in organov, ki niso ustanovljeni na podlagi PDEU ali Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. Ti finančni prispevki so zunanji namenski prejemki v smislu člena 21(5) finančne uredbe.
4. Z odstopanjem od točke (f) člena 21(3) finančne uredbe so sredstva, ki izhajajo iz povračil iz odstavka 2 tega člena, zunanji namenski prejemki v smislu člena 21(5) finančne uredbe. Z odstopanjem od točke (a) člena 213(4) finančne uredbe so sredstva, ki izhajajo iz presežkov rezervacij za jamstvo EU iz odstavka 2 tega člena, zunanji namenski prejemki v smislu člena 21(5) finančne uredbe.
5. Znesek v višini do 2 % sredstev iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Instrumenta, kot so dejavnosti priprave, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno v zvezi s korporativnimi informacijsko-tehnološkimi sistemi, ter za upravne odhodke in provizije finančnih partnerjev.
6. Sredstva do zneska 35 000 000 EUR od sredstev iz odstavka 1 se zagotovijo za dejavnosti iz člena 3(3), od katerih vsaj 10 000 000 EUR podpira upravno zmogljivost upravičencev, zlasti v manj razvitih regijah.
7. Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razčlenijo v letne obroke prek več let.
POGLAVJE II
PODPORA UNIJE
Člen 6
Oblika podpore Unije in način izvajanja
1. Podpora Unije v okviru Instrumenta se zagotovi v obliki nepovratnih sredstev v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.
2. Podpora Unije v okviru Instrumenta se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo.
Člen 7
Razpoložljivost sredstev
1. Sredstva iz člena 5(1) in (3) se po odbitku rezervacije za tehnične in upravne odhodke iz člena 5(5) uporabijo za financiranje projektov v skladu z odstavkoma 2 in 3.
2. Pri nepovratnih sredstvih, dodeljenih na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, objavljenih najpozneje 31. decembra 2025, podpora Unije, dodeljena upravičenim projektom v posamezni državi članici, ne presega nacionalnih deležev, določenih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2021/1056.
3. Pri nepovratnih sredstvih, dodeljenih na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, objavljenih od 1. januarja 2026, se podpora Unije, dodeljena upravičenim projektom, zagotovi brez kakršnega koli predhodno dodeljenega nacionalnega deleža in na konkurenčni osnovi na ravni Unije, dokler se ne izčrpajo preostala sredstva. Pri dodeljevanju takšnih nepovratnih sredstev se upoštevata potreba po zagotovitvi predvidljivosti naložb in spodbujanje regionalne konvergence, pri čemer se posebna pozornost nameni manj razvitim regijam, v skladu z merili za dodeljevanje, določenimi v členu 14(2).
Člen 8
Upravni sporazumi s finančnimi partnerji
Preden se s finančnim partnerjem začne izvajati Instrument, Komisija in ta finančni partner podpišeta upravni sporazum. V sporazumu so določene pravice in obveznosti vsake pogodbenice sporazuma, vključno z ureditvijo revizije in komuniciranja, zlasti tudi obveznost objave informacij o vsakem projektu, ki se financira v okviru Instrumenta, in obseg shem posojil.
POGLAVJE III
UPRAVIČENOST
Člen 9
Upravičeni projekti
1. Do podpore Unije v okviru Instrumenta so upravičeni samo projekti, ki prispevajo k ciljem iz člena 3 in izpolnjujejo vse naslednje pogoje:
(a) |
projekti dosegajo merljiv učinek in vključujejo kazalnike učinkov, kjer je ustrezno, pri obravnavanju resnih socialnih, gospodarskih in okoljskih izzivov, ki izhajajo iz prehoda na podnebne in energetske cilje Unije do leta 2030 ter cilj podnebne nevtralnosti Unije najpozneje do leta 2050, ter koristijo območjem, opredeljenim v območnem načrtu za pravični prehod, tudi če projekti niso na navedenih območjih; |
(b) |
projekti ne prejemajo podpore v okviru drugih programov Unije; |
(c) |
projekti prejmejo posojilo finančnega partnerja v okviru Instrumenta ter |
(d) |
projekti ne ustvarjajo zadostnih tokov prihodkov za kritje svojih stroškov naložb, da se prepreči nadomestitev morebitne podpore in naložb iz alternativnih virov. |
2. Z odstopanjem od točke (b) odstavka1 lahko projekti, ki prejemajo podporo Unije v okviru Instrumenta, prejmejo za njihovo pripravo, razvoj in izvajanje tudi svetovalno in tehnično pomoč iz drugih programov Unije.
3. Iz Instrumenta se ne podpirajo dejavnosti, ki so izvzete na podlagi člena 9 Uredbe (EU) 2021/1056.
Člen 10
Upravičene osebe in subjekti
Ne glede na merila iz člena 197 finančne uredbe se lahko v skladu s to uredbo kot mogoči upravičenci prijavijo samo pravni subjekti, ustanovljeni v državi članici kot subjekti javnega prava ali ustanovljeni kot subjekti zasebnega prava, pooblaščeni za opravljanje javne storitve.
POGLAVJE IV
NEPOVRATNA SREDSTVA
Člen 11
Nepovratna sredstva
1. Nepovratna sredstva so v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški, v skladu s točko (a) člena 125(1) finančne uredbe.
2. Znesek nepovratnih sredstev ne presega 15 % zneska posojila, ki ga v okviru Instrumenta zagotovi finančni partner. Znesek nepovratnih sredstev za projekte na območjih v manj razvitih regijah ne presega 25 % zneska posojila, ki ga zagotovi finančni partner v okviru Instrumenta.
3. Plačila dodeljenih nepovratnih sredstev se lahko razdelijo na več obrokov, povezanih z napredkom pri izvajanju, kakor je določeno v sporazumu o nepovratnih sredstvih.
Člen 12
Zmanjšanje ali preklic nepovratnih sredstev
1. Poleg razlogov iz člena 131(4) finančne uredbe lahko Komisija po posvetovanju s finančnim partnerjem znesek nepovratnih sredstev zmanjša ali sporazum o nepovratnih sredstvih odpove, če v dveh letih po datumu podpisa sporazuma o nepovratnih sredstvih ni podpisana ekonomsko najpomembnejša pogodba o dobavi blaga, pogodba o izvedbi gradnje ali izvedbi storitev, sklenitev takšne pogodbe pa je predvidena na podlagi sporazuma o nepovratnih sredstvih.
2. Odstavek 1 se ne uporablja, kadar se podpora Unije kombinira s shemami posojil ali kadar ni predvidena pogodba o dobavi blaga, pogodba o izvedbi gradnje ali pogodba o izvedbi storitev.
V takšnih primerih lahko Komisija po posvetovanju s finančnim partnerjem znesek nepovratnih sredstev zmanjša ali sporazum o nepovratnih sredstvih odpove, s tem povezane plačane zneske pa izterja, v skladu s pogoji iz sporazuma o nepovratnih sredstvih.
POGLAVJE V
STORITVE SVETOVALNE PODPORE
Člen 13
Storitve svetovalne podpore
1. Svetovalna podpora v okviru te uredbe se izvaja s posrednim upravljanjem v skladu s pravili in načini izvajanja, ki veljajo za svetovalno vozlišče InvestEU.
2. Dejavnosti, potrebne za podporo pripravi, razvoju in izvajanju projektov, so upravičene do svetovalne podpore in se financirajo v skladu s členom 5(6).
POGLAVJE VI
NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN NADZOR
Člen 14
Programi dela
1. Instrument se izvaja s programi dela, vzpostavljenimi v skladu s členom 110 finančne uredbe.
2. Programi dela vključujejo merila za dodelitev, ki se uporabijo, kadar koli bi skupna zahtevana podpora v obliki nepovratnih sredstev za upravičene projekte presegla razpoložljiva sredstva. Ta merila vključujejo, kjer je ustrezno, dajanje prednosti:
(a) |
projektom, ki jih spodbujajo upravičenci iz manj razvitih regij; |
(b) |
projektom, ki neposredno prispevajo k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije do leta 2030 ter cilja podnebne nevtralnosti v Uniji najpozneje do leta 2050, in |
(c) |
projektom, ki jih spodbujajo upravičenci, ki so sprejeli načrte za razogljičenje. |
3. Komisija sprejme programe dela z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20.
Člen 15
Izbira finančnih partnerjev, ki niso EIB
1. Komisija z izvedbenimi akti določi pogoje in postopke za izbiro finančnih partnerjev, ki niso EIB. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20.
2. Pogoji za izbiro finančnih partnerjev, ki niso EIB, upoštevajo cilje Instrumenta.
3. Komisija pri izbiri finančnih partnerjev upošteva zlasti zmogljivost morebitnih finančnih partnerjev:
(a) |
zagotoviti, da bo njihova posojilna politika skladna z okoljskimi in socialnimi standardi Unije, podnebnimi in energetskimi cilji Unije do leta 2030 ter ciljem podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050; |
(b) |
prispevati zadostna lastna sredstva, da se čim bolj poveča učinek nepovratnih sredstev Unije; |
(c) |
zagotoviti ustrezno geografsko pokritost Instrumenta in omogočiti financiranje manjših posameznih projektov; |
(d) |
celovito uveljaviti zahteve iz člena 155(2) in (3) finančne uredbe v zvezi s pranjem denarja, financiranjem terorizma, izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami, davčnimi utajami in nekooperativnimi jurisdikcijami; |
(e) |
zagotoviti preglednost in ustrezno prepoznavnost v zvezi z vsakim projektom, financiranim v okviru Instrumenta. |
4. Komisija objavi seznam finančnih partnerjev, izbranih v skladu s tem členom.
Člen 16
Spremljanje in poročanje
1. Ključni kazalniki smotrnosti za spremljanje izvajanja Instrumenta in njegovega napredka pri doseganju ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi II.
2. Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki v zvezi s kazalniki iz odstavka 1 zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. Upravičenci in finančni partnerji Komisiji predložijo podatke v zvezi s temi kazalniki v skladu s sporazumom o nepovratnih sredstvih oziroma upravnim sporazumom.
3. Komisija do 31. oktobra vsako koledarsko leto, od leta 2022, izda poročilo o izvajanju Instrumenta. To poročilo zagotavlja informacije o ravni izvajanja Instrumenta v zvezi z njegovimi cilji, pogoji in kazalniki uspešnosti.
4. Kadar se v vmesnem poročilu o ocenjevanju iz člena 17(2) ugotovi, da kazalniki iz Priloge II ne omogočajo ustrezne ocene Instrumenta, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 19 za spremembo ključnih kazalnikov smotrnosti iz Priloge II.
Člen 17
Ocenjevanje
1. Ocenjevanja izvajanja Instrumenta in njegove zmogljivosti za doseganje ciljev iz člena 3 se opravijo pravočasno, da se lahko ustrezno ukrepa.
2. Vmesno ocenjevanje se opravi do 30. junija 2025, poročilo o tem vmesnem ocenjevanju pa se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. V vmesnem ocenjevanju se zlasti oceni:
(a) |
v kolikšni meri je podpora Unije, zagotovljena v okviru Instrumenta, prispevala k obravnavanju potreb območij, ki izvajajo območne načrte za pravični prehod; |
(b) |
kako so se upoštevala horizontalna načela iz člena 4; |
(c) |
potrebo po izvedbi ocene učinka na enakost spolov; |
(d) |
uporabo pogojev za upravičenost iz člena 9 ter kako so se izpolnjevale obveznosti po prepoznavnosti; |
(e) |
v kolikšni meri je Instrument na podlagi projektov, podprtih z Instrumentom, prispeval k okoljskim ciljem iz člena 9 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (20), pri čemer se upoštevajo veljavna merila za pregled iz navedene uredbe. |
Vmesnemu poročilu o ocenjevanju se lahko priloži zakonodajni predlog, ki upošteva zlasti morebitne prilagoditve pogojev za upravičenost.
3. Komisija ob koncu obdobja izvajanja, v vsakem primeru pa najpozneje 31. decembra 2031, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži končno poročilo o oceni o rezultatih in dolgoročnem učinku Instrumenta, ki oceni tudi zadeve iz odstavka 2.
Člen 18
Revizije
1. Revizije uporabe podpore Unije v okviru Instrumenta, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno z osebami ali subjekti, ki jih niso pooblastile institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo na podlagi člena 127 finančne uredbe.
2. Upravičenci in finančni partnerji v skladu z njihovimi sporazumi o nepovratnih sredstvih in upravnimi sporazumi Komisiji in vsem imenovanim revizorjem predložijo vse razpoložljive dokumente, ki jih ti potrebujejo za izpolnjevanje svojih revizijskih nalog.
3. Zunanjo revizijo dejavnosti v skladu s to uredbo v zvezi z uporabo podpore Unije, ki se zagotavlja v okviru Instrumenta, izvaja Računsko sodišče v skladu s členom 287 PDEU. V skladu s členom 287(3) PDEU se za te namene Računskemu sodišču na njegovo zahtevo odobri dostop do vseh dokumentov ali informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih revizijskih nalog, vključno z vsemi informacijami o ocenjevanjih prijav in njihovih rezultatih.
Člen 19
Izvajanje prenosa pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 16(4) se prenese na Komisijo do 31. decembra 2028.
3. Prenos pooblastila iz člena 16(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 16(4), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 20
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 115(1) Uredbe(EU) 2021/1060. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
POGLAVJE VII
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 21
Informiranje, komuniciranje in prepoznavnost
1. Upravičenci in finančni partnerji zagotovijo prepoznavnost podpore Unije v okviru Instrumenta, zlasti pri promoviranju projektov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.
2. Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z Instrumentom, financiranimi projekti in rezultati teh projektov. To vključuje zlasti obveščanje držav članic o nameri Komisije, da Instrument odpre za financiranje partnerjev, ki niso EIB, in obveščanje držav članic o objavljenih razpisih za zbiranje predlogov ter ozaveščanju o tehnični in upravni podpori, ki se zagotavlja upravičencem. Finančna sredstva, dodeljena Instrumentu, prispevajo tudi h komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3. Komisija objavi in redno posodablja seznam projektov, ki se financirajo v okviru Instrumenta.
Člen 22
Prehodne določbe
Po potrebi se lahko v proračun po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 5(5), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki niso zaključeni do 31. decembra 2027.
Člen 23
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 14. julija 2021
Za Evropski parlament
predsednik
D. M. SASSOLI
Za Svet
predsednik
A. LOGAR
(1) UL C 373, 4.11.2020, str. 1.
(2) UL C 429, 11.12.2020, str. 240.
(3) Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. julija 2021.
(4) Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).
(5) Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).
(6) Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).
(7) Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).
(8) UL L 282, 19.10.2016, str. 4.
(9) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).
(10) UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.
(11) Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).
(12) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.
(13) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).
(14) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).
(15) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).
(16) Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).
(17) Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).
(18) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).
(19) Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).
(20) Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).
PRILOGA I
Finančni instrumenti, vračila iz katerih se lahko uporabijo za Instrument
A. Lastniški instrumenti:
— |
Evropska tehnološka pomoč (ETF98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43), |
— |
Pilotni projekt za prenos tehnologij (TTP): Sklep Komisije o sprejetju odločitve o dopolnilnem financiranju glede financiranja ukrepov dejavnosti „notranjega trga blaga in sektorskih politik“ Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007 ter sprejetju okvirnega sklepa o financiranju pripravljalnega ukrepa „prevzem vloge EU v globaliziranem svetu“ in štirih pilotnih projektov „Erasmus za mlade podjetnike“, „ukrepi za spodbujanje sodelovanja in partnerstev med mikro-, malimi in srednjimi podjetji“, „prenos tehnologije“ in „evropske destinacije odličnosti“ Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007 (C(2007) 531), |
— |
Evropska tehnološka pomoč (ETF01): Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84), |
— |
Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF): Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15), |
— |
Instrument za povezovanje Evrope (IPE): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1), |
— |
Kapitalska shema za rast COSME: Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33), |
— |
Kapitalski instrument InnovFin Equity:
|
— |
Sklop naložb za krepitev zmogljivosti EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238). |
B. Jamstveni instrumenti:
— |
Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘98 (SMEG98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43), |
— |
Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘01 (SMEG01): Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84), |
— |
Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘07 (SMEG07): Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15), |
— |
Evropski mikrofinančni instrument Progress – jamstva (EPMF-G): Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1), |
— |
Instrumenti delitve tveganja:
|
— |
Jamstvo EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238), |
— |
Jamstvena shema za posojila iz COSME (COSME LGF): Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33), |
— |
Storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin Debt:
|
— |
Jamstveni instrument za kulturne in ustvarjalne sektorje (CCS GF): Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221), |
— |
Jamstvena shema za študentska posojila (SLGF): Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“, program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50), |
— |
Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (PF4EE): Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185). |
C. Instrumenti delitve tveganja:
— |
InnovFin:
|
— |
Dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope (CEF DI): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129), |
— |
Finančni mehanizem za naravni kapital (NCFF): Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185). |
D. Namenski naložbeni nosilci:
— |
Evropski mikrofinančni instrument Progress – Fonds Commun de Placements – fonds d’investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1), |
— |
Marguerite:
|
— |
Evropski sklad za energetsko učinkovitost (EEEF): Uredba (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (UL L 346, 30.12.2010, str. 5). |
PRILOGA II
Ključni kazalniki smotrnosti (1)
1.
Obseg dodeljenih nepovratnih sredstev
2.
Obseg podpisanih posojil
2.1 |
Individualna posojila |
2.2 |
Sheme posojil |
3.
Skupne mobilizirane naložbe, razdeljene na:
3.1 |
Znesek mobiliziranega zasebnega financiranja |
3.2 |
Znesek mobiliziranega javnega financiranja |
4.
Število projektov, ki prejemajo podporo, razčlenjeni po
4.1 |
Državi |
4.2 |
Regiji NUTS 2 |
4.3 |
Območju za pravični prehod, ki se podpre |
5.
Število projektov, ki prejemajo financiranje v okviru Instrumenta
6.
Število projektov po sektorjih
6.1 |
Promet |
6.2 |
Socialna infrastruktura |
6.3 |
Javne službe (voda, odpadna voda, daljinsko ogrevanje, energija, ravnanje z odpadki) |
6.4 |
Neposredna podpora za olajšanje prehoda na podnebno nevtralnost (energija iz obnovljivih virov, razogljičenje, energetska učinkovitost) |
6.5 |
Okoljski cilji |
6.6 |
Mestna infrastruktura in stanovanja |
6.7 |
Drugo |
7.
Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, kjer je to ustrezno
8.
Ustvarjanje delovnih mest, kjer je to ustrezno
(1) Vsi kazalniki se razčlenijo po regijah, kjer je to ustrezno. Vsi osebni podatki se razčlenijo po spolu, kjer je to ustrezno.
30.7.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 274/20 |
UREDBA (EU) 2021/1230 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 14. julija 2021
o čezmejnih plačilih v Uniji
(kodificirano besedilo)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114(1) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1)
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila večkrat bistveno spremenjena (5). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
(2) |
Za pravilno delovanje notranjega trga in da se poenostavi čezmejna trgovina v Uniji, je pomembno, da so stroški čezmejnih plačil v eurih enaki stroškom ustreznih plačil v državi članici. |
(3) |
Za plačilne instrumente, ki obstajajo predvsem ali izključno v papirni obliki, kot so čeki, ni priporočljivo uporabljati načela enakih stroškov, ker jih že zaradi njihove narave ni mogoče obdelovati tako učinkovito kot elektronska plačila. |
(4) |
Načelo enakih stroškov bi se moralo uporabljati za plačila, ki se odredijo ali zaključijo v papirni obliki ali v gotovini in ki se v plačilni verigi obdelujejo elektronsko, razen čekov, in za vsa nadomestila, neposredno ali posredno povezana s plačilno transakcijo, vključno z nadomestili, vezanimi na pogodbo. Posredna nadomestila vključujejo nadomestila za vzpostavitev trajnega plačilnega naloga oziroma nadomestila, povezana z uporabo bančne ali kreditne plačilne kartice, in bi morala biti enaka za nacionalne in čezmejne plačilne transakcije v Uniji. |
(5) |
Da bi preprečili drobitev plačilnih trgov, je ustrezno uporabiti načelo enakih stroškov. V ta namen bi bilo treba za vsako kategorijo čezmejnih plačil določiti nacionalno plačilo z enakimi ali podobnimi značilnostmi, kot jih ima čezmejno plačilo. Pri določitvi nacionalnega plačila, ki ustreza čezmejnemu plačilu, bi moralo biti med drugimi mogoče uporabiti naslednja merila: način odreditve, izvajanja in zaključka plačila, stopnja avtomatizacije, vsakršno jamstvo za plačilo, status stranke in razmerje s ponudnikom plačilnih storitev ali uporabljen plačilni instrument, kot je opredeljen v točki 14 člena 4 Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Ta merila se ne bi smela šteti kot izčrpna. |
(6) |
Pristojni organi bi morali izdati smernice za določitev ustreznih plačil, kadar menijo, da je to potrebno. Komisija, ki ji po potrebi pomaga Odbor za plačila, vzpostavljen s členom 85(1) Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), bi morala pripraviti ustrezna navodila in pomagati pristojnim organom. |
(7) |
Da se olajša delovanje notranjega trga in preprečijo neenakosti med uporabniki plačilnih storitev v državah članicah euroobmočja in državah članicah zunaj euroobmočja v zvezi s čezmejnimi plačili v eurih, je treba zagotoviti, da bodo nadomestila za čezmejna plačila v eurih v Uniji usklajena z nadomestili za ustrezna nacionalna plačila, ki se izvedejo v nacionalni valuti države članice, v kateri se nahaja ponudnik plačilnih storitev uporabnika plačilnih storitev. Šteje se, da se ponudnik plačilnih storitev nahaja v državi članici, v kateri opravlja storitve za uporabnika plačilnih storitev. |
(8) |
Nadomestila za pretvorbo valut predstavljajo precejšen del stroškov čezmejnih plačil, kadar se v državi članici plačnika in državi članici prejemnika plačila uporabljata različni valuti. V skladu s členom 45 Direktive (EU) 2015/2366 morajo biti nadomestila in uporabljeni menjalni tečaj pregledni, točka 3 člena 52 navedene direktive določa zahteve glede informacij v zvezi s plačilnimi transakcijami, zajetimi v okvirni pogodbi, člen 59(2) navedene direktive pa določa zahteve glede informacij za pogodbene stranke, ki ponujajo storitve pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu. Treba je določiti dodatne ukrepe za zaščito potrošnikov pred pretiranimi nadomestili za storitve pretvorbe valut in za zagotovitev, da bodo potrošniki dobili informacije, ki jih potrebujejo, da bi izbrali najboljšo možnost pretvorbe valut. |
(9) |
Ukrepi, ki jih je treba izvajati, bi morali biti ustrezni, primerni in stroškovno učinkoviti. Hkrati bi morale zagotovljene informacije v primerih, ko ima plačnik na bankomatu ali prodajnem mestu na voljo več različnih možnosti pretvorbe valut, omogočati primerjavo, da se plačniku omogoči informirana izbira. |
(10) |
Da bi dosegli primerljivost, bi bilo treba nadomestila za pretvorbo valut pri vseh kartičnih plačilih izraziti na enak način, in sicer kot odstotne pribitke na zadnji razpoložljivi referenčni devizni tečaj eura, ki ga izda Evropska centralna banka (ECB). V primeru pretvorbe med dvema valutama, ki nista euro, bo pribitek morda moral temeljiti na obrestni meri, izpeljani iz dveh obrestnih mer ECB. |
(11) |
V skladu s splošnimi zahtevami glede informacij v zvezi z nadomestili za pretvorbo valut iz Direktive (EU) 2015/2366 bi morali ponudniki storitev pretvorbe valut še pred odreditvijo plačilne transakcije razkriti informacije o svojih nadomestilih za pretvorbo valut. Pogodbene stranke, ki ponujajo storitve pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, bi morali na jasen in dostopen način zagotoviti informacije o svojih nadomestilih za te storitve, na primer tako, da jih prikažejo na okencu ali digitalno na terminalu, pri internetnih nakupih pa na zaslonu. Poleg informacij iz člena 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 bi morale te pogodbene stranke pred odreditvijo plačila predložiti jasne informacije o znesku, ki se plača prejemniku plačila v valuti, ki jo ta uporablja, in skupnem znesku, ki ga mora plačati plačnik v valuti plačnikovega računa. Znesek, ki ga je treba plačati v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila, bi moral izkazovati ceno kupljenega blaga ali storitev in bi lahko bil prikazan pred plačilom in ne na plačilnem terminalu. Valuta, ki jo uporablja prejemnik plačila, je načeloma lokalna valuta, vendar je to v skladu z načelom svobode sklepanja pogodb v nekaterih primerih lahko druga valuta Unije. Skupni znesek, ki ga plača plačnik v valuti plačnikovega računa, bi moral biti sestavljen iz cene blaga ali storitev in nadomestila za pretvorbo valut. Poleg tega bi bilo treba oba zneska dokumentirati na potrdilu ali na drugem trajnem nosilcu podatkov. |
(12) |
V zvezi s členom 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 bi moral plačnik, kadar se storitev pretvorbe valut ponudi na bankomatu ali prodajnem mestu, imeti možnost, da to storitev zavrne in plača v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila. |
(13) |
Da bi se plačnikom omogočila primerjava med nadomestili za različne možnosti pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, bi morali ponudniki plačilnih storitev plačnikov v pogoje okvirne pogodbe vključiti povsem primerljive informacije o veljavnih nadomestilih za pretvorbo valut, pa tudi zagotoviti, da bi bile te informacije na lahko razumljiv in dostopen način javne na splošno razpoložljivi in zlahka dostopni elektronski platformi, zlasti na spletnih mestih njihovih strank, na spletnih mestih bančništva na domu in na aplikacijah za mobilno bančništvo. To bi omogočilo razvoj spletnih mest za primerjavo, ki bi potrošnikom olajšala primerjavo cen pri potovanju ali nakupovanju v tujini. Poleg tega bi morali ponudniki plačilnih storitev plačnikov opozarjati plačnike na veljavna nadomestila za pretvorbo valut, ki se uporabljajo pri kartičnem plačilu v drugi valuti, prek splošno razpoložljivih in lahko dostopnih elektronskih komunikacijskih kanalov, kot so sporočila SMS, elektronska pošta ali potisna obvestila prek plačnikove aplikacije za mobilno bančništvo. Ponudniki plačilnih storitev bi se morali z uporabniki plačilnih storitev dogovoriti, prek katerega elektronskega komunikacijskega kanala jim bodo zagotavljali informacije o nadomestilih za pretvorbo valut, pri čemer bi morali upoštevati, kako plačnika najučinkoviteje doseči. Ponudniki plačilnih storitev bi morali sprejeti tudi zahtevke uporabnikov plačilnih storitev o odjavi od prejemanja elektronskih sporočil z informacijami o nadomestilih za pretvorbo valut. |
(14) |
Redni opomniki so ustrezni, kadar je plačnik dlje časa v tujini, na primer če je tja službeno napoten ali tam študira, ali kadar plačnik redno uporablja kartico za internetne nakupe v lokalni valuti. Obveznost zagotavljanja takšnih opomnikov bi zagotovila, da bi bil plačnik obveščen o različnih možnostih pretvorbe valut. |
(15) |
Pomembno je, da se poenostavi izvajanje čezmejnih plačil s strani ponudnikov plačilnih storitev. V zvezi s tem bi bilo treba spodbujati standardizacijo, zlasti glede uporabe mednarodne identifikacijske številke plačilnega računa (IBAN) in poslovne identifikacijske kode (BIC). Zato je ustrezno, da ponudniki plačilnih storitev uporabnikom plačilnih storitev zagotovijo IBAN in BIC za zadevni račun. |
(16) |
Za zagotovitev neprekinjenega, pravočasnega in učinkovitega zagotavljanja statističnih podatkov o plačilni bilanci v okviru enotnega območja plačil v eurih (SEPA) je priporočljivo, da se zagotovi nadaljnje zbiranje enostavno dostopnih plačilnih podatkov, kot so IBAN, BIC in znesek plačila ali osnovni zbirni plačilni podatki za različne plačilne instrumente, če postopek zbiranja ne ovira avtomatske obdelave plačil in je lahko popolnoma avtomatiziran. Ta uredba ne vpliva na obveznosti poročanja za namene drugih politik, na primer na poročanje zaradi preprečevanja pranja denarja ali financiranja terorizma oziroma za davčne namene. |
(17) |
Pristojni organi bi morali imeti ustrezna pooblastila za učinkovito izpolnjevanje svojih nalog v zvezi s spremljanjem ter za sprejetje vseh potrebnih ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da ponudniki plačilnih storitev izpolnjujejo določbe te uredbe. |
(18) |
Da bi se zagotovila možnost uporabe pravnih sredstev v primerih nepravilne uporabe te uredbe, bi morale države članice določiti ustrezne in učinkovite pritožbene postopke in druga pravna sredstva za reševanje sporov med uporabnikom in ponudnikom plačilnih storitev. Pomembno je tudi, da se določijo pristojni organi in organi za izvensodno reševanje pritožb in drugih pravnih sredstev. |
(19) |
Za nemoteno in pravočasno reševanje čezmejnih sporov v zvezi s to uredbo je ključno v Uniji zagotoviti dejavno sodelovanje pristojnih organov in organov za izvensodno reševanje pritožb in drugih pravnih sredstev. Takšno sodelovanje bi moralo biti mogoče izvajati v obliki izmenjave informacij o zakonodaji ali pravni praksi iz njihove sodne pristojnosti ali, če je ustrezno, prenosa ali prevzetja pritožbenih postopkov in postopkov drugih pravnih sredstev. |
(20) |
Države članice bi morale v nacionalni zakonodaji določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za neupoštevanje določb te uredbe. |
(21) |
Razširitev uporabe te uredbe z eura še na druge valute bi imela očitne koristi, zlasti glede števila zajetih plačil. Da se državam članicam, ki nimajo eura za svojo valuto, omogoči razširitev uporabe te uredbe na čezmejna plačila v njihovih nacionalnih valutah, bi bilo treba določiti postopek priglasitve. |
(22) |
Komisija bi morala Evropskemu parlamentu, Svetu, ECB in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predložiti poročilo o uporabi pravila o izenačitvi stroškov čezmejnih plačil v eurih in stroškov nacionalnih transakcij v nacionalnih valutah ter o učinkovitosti zahtev glede informacij o pretvorbi valut, določenih v tej uredbi. Komisija bi morala tudi preučiti dodatne možnosti in njihovo tehnično izvedljivost za razširitev pravil o enakih nadomestilih na vse valute Unije ter možnosti za nadaljnje izboljšanje preglednosti in primerljivosti nadomestil za pretvorbo valut, pa tudi možnost onemogočanja in omogočanja izbire sprejetja pretvorbe valut s strani pogodbenih strank, ki niso ponudnik plačilnih storitev plačnika. |
(23) |
Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta uredba določa pravila o čezmejnih plačilih in preglednosti nadomestil za pretvorbo valut v Uniji.
2. Ta uredba se v skladu z določbami Direktive (EU) 2015/2366 uporablja za čezmejna plačila, izražena v eurih ali nacionalnih valutah držav članic, ki so priglasile svojo odločitev o razširitvi uporabe te uredbe na svojo nacionalno valuto v skladu s členom 13 te uredbe.
Ne glede na prvi pododstavek tega odstavka se člena 4 in 5 uporabljata za nacionalna in čezmejna plačila, ki so izražena v eurih ali v nacionalni valuti države članice, ki ni euro, in pri katerih se uporabi storitev pretvorbe valut.
3. Ta uredba se ne uporablja za plačila, ki jih izvršijo ponudniki plačilnih storitev za svoj račun ali v imenu drugih ponudnikov plačilnih storitev.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„čezmejno plačilo“ pomeni elektronsko plačilno transakcijo, ki jo odredi plačnik ali prejemnik plačila, pri čemer se ponudnik plačilnih storitev plačnika in ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila nahajata v različnih državah članicah; |
(2) |
„nacionalno plačilo“ pomeni elektronsko plačilno transakcijo, ki jo odredi plačnik ali prejemnik plačila oziroma se odredi prek njega, pri čemer se plačnikov ponudnik plačilnih storitev in prejemnikov ponudnik plačilnih storitev nahajata v isti državi članici; |
(3) |
„plačnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je imetnik plačilnega računa in odredi plačilni nalog v breme plačilnega računa, ali, če plačilni račun ne obstaja, fizično ali pravno osebo, ki izda plačilni nalog; |
(4) |
„prejemnik plačila“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je predvideni prejemnik sredstev, ki so bila predmet plačilne transakcije; |
(5) |
„ponudnik plačilnih storitev“ pomeni katero koli od kategorij pravnih oseb iz člena 1(1) Direktive (EU) 2015/2366 ter fizične ali pravne osebe iz člena 32 navedene direktive, ne vključuje pa institucij iz točk 2 do 23 člena 2(5) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8), ki jim je bila odobrena opustitev za države članice, ki se izvaja na podlagi člena 2(5) Direktive (EU) 2015/2366; |
(6) |
„uporabnik plačilnih storitev“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki uporablja plačilne storitve kot plačnik ali prejemnik plačila ali oboje; |
(7) |
„plačilna transakcija“ pomeni dejanje pologa, prenosa ali dviga sredstev, ki ga odredi plačnik ali prejemnik plačila oziroma se odredi prek njega, neodvisno od osnovnih obveznosti med plačnikom in prejemnikom plačila; |
(8) |
„plačilni nalog“ pomeni navodilo plačnika ali prejemnika plačila njegovemu ponudniku plačilnih storitev, s katerim zahteva izvedbo plačilne transakcije; |
(9) |
„nadomestilo“ pomeni vsak znesek, ki ga ponudnik plačilnih storitev obračuna uporabniku plačilnih storitev in ki je neposredno ali posredno povezan s plačilno transakcijo, vsak znesek, ki ga ponudnik plačilnih storitev ali pogodbena stranka, ki zagotavlja storitve pretvorbe valut, obračuna uporabniku plačilnih storitev v skladu s členom 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 za storitev pretvorbe valut, ali kombinacijo teh storitev; |
(10) |
„sredstva“ pomeni bankovce in kovance, knjižni denar in elektronski denar, kakor je opredeljen v točki 2 člena 2 Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9); |
(11) |
„potrošnik“ pomeni fizično osebo, ki ne deluje v okviru svoje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti; |
(12) |
„mikro-podjetje“ pomeni podjetje, ki je ob sklenitvi pogodbe o plačilni storitvi podjetje, kot je opredeljeno v členu 1 ter členu 2(1) in (3) Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (10); |
(13) |
„pristojbina za izmenjavo“ pomeni pristojbino, plačano za vsako transakcijo z direktno bremenitvijo med ponudnikom plačilnih storitev plačnika in ponudnikom plačilnih storitev prejemnika plačila; |
(14) |
„direktna bremenitev“ pomeni plačilno storitev za bremenitev plačilnega računa plačnika, kadar plačilno transakcijo odredi prejemnik plačila na podlagi plačnikovega soglasja, ki ga plačnik da prejemniku plačila, ponudniku plačilnih storitev prejemnika plačila ali svojemu ponudniku plačilnih storitev; |
(15) |
„sistem direktne bremenitve“ pomeni skupni niz pravil, praks in standardov za izvajanje transakcij z direktno bremenitvijo, o katerih so se sporazumeli ponudniki plačilnih storitev. |
Člen 3
Nadomestila za čezmejna plačila in ustrezna nacionalna plačila
1. Nadomestila, ki jih uporabniku plačilnih storitev obračuna ponudnik plačilnih storitev za čezmejna plačila v eurih, so enaka nadomestilom, ki jih isti ponudnik plačilnih storitev obračuna za ustrezna nacionalna plačila enake vrednosti v nacionalni valuti države članice, v kateri se nahaja ponudnik plačilnih storitev uporabnika plačilnih storitev.
2. Nadomestila, ki jih uporabniku plačilnih storitev obračuna ponudnik plačilnih storitev za čezmejna plačila v nacionalni valuti države članice, ki uradno priglasi svojo odločitev o razširitvi področja uporabe te uredbe na svojo nacionalno valuto v skladu s členom 13, so enaka nadomestilom, ki jih isti ponudnik plačilnih storitev obračuna uporabnikom plačilnih storitev za ustrezna nacionalna plačila enake vrednosti in v isti valuti.
3. Ko ponudnik plačilne storitve zaradi zahteve iz odstavka 1 določa višino nadomestila za čezmejno plačilo, določi ustrezno nacionalno plačilo. Pristojni organi izdajo smernice glede določitve ustreznih nacionalnih plačil, kadar menijo, da je to potrebno. Pristojni organi v Odboru za plačila, vzpostavljenem s členom 85(1) Direktive 2007/64/ES, dejavno sodelujejo, da zagotovijo skladnost smernic za ustrezna nacionalna plačila.
4. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za nadomestila za pretvorbo valut.
Člen 4
Nadomestila za pretvorbo valut v zvezi s kartičnimi plačilnimi transakcijami
1. V zvezi z zahtevami glede informacij o nadomestilih za pretvorbo valut in veljavnem menjalnem tečaju, kot je določeno v členu 45(1), točki 3 člena 52 in členu 59(2) Direktive (EU) 2015/2366, ponudniki plačilnih storitev in pogodbene stranke, ki zagotavljajo storitve pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, kot je navedeno v členu 59(2) navedene direktive, navedejo vsa nadomestila za pretvorbo valut kot odstotni pribitek na zadnji razpoložljivi referenčni devizni tečaj eura, ki ga izda Evropska centralna banka (ECB). Pribitek se plačniku razkrije pred odreditvijo plačilne transakcije.
2. Ponudniki plačilnih storitev prav tako zagotovijo, da je pribitek iz odstavka 1 javen na razumljiv in zlahka dostopen način na splošno razpoložljivi in zlahka dostopni elektronski platformi.
3. Pogodbena stranka, ki zagotavlja storitev pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, plačniku poleg informacij iz odstavka 1 pred odreditvijo plačilne transakcije zagotovi naslednje informacije:
(a) |
znesek, ki se plača prejemniku plačila v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila; |
(b) |
znesek, ki ga plača plačnik v valuti plačnikovega računa. |
4. Pogodbena stranka, ki zagotavlja storitve pretvorbe valut na bankomatu ali na prodajnem mestu, na bankomatu ali prodajnem mestu jasno prikaže informacije iz odstavka 1. Pred odreditvijo plačilne transakcije navedena pogodbena stranka plačnika obvesti tudi o možnosti plačila v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila, in možnosti, da pretvorbo valute nato izvede ponudnik plačilnih storitev plačnika. Informacije iz odstavkov 1 in 3 so plačniku po odreditvi plačilne transakcije na voljo tudi na trajnem nosilcu podatkov.
5. Ponudnik plačilnih storitev plačnika za vsako plačilno kartico, ki jo je izdal plačniku in ki je povezana z istim računom, pošlje plačniku elektronsko sporočilo z informacijami iz odstavka 1 brez nepotrebnega odlašanja, po tem ko ponudnik plačilnih storitev plačnika prejme plačilni nalog za dvig gotovine na bankomatu ali za plačilo na prodajnem mestu, izražen v kateri koli valuti Unije, ki se razlikuje od valute plačnikovega računa.
Ne glede na prvi pododstavek se takšno sporočilo pošlje enkrat v vsakem mesecu, ko ponudnik plačilnih storitev plačnika prejme od plačnika plačilni nalog, izražen v isti valuti.
6. Ponudnik plačilnih storitev se z uporabnikom plačilnih storitev dogovori o splošno razpoložljivem in lahko dostopnem elektronskem komunikacijskem kanalu ali kanalih, prek katerih mu bo ponudnik plačilnih storitev poslal sporočilo iz odstavka 5.
Ponudnik plačilnih storitev ponudi uporabniku plačilnih storitev možnost odjave od prejemanja elektronskih sporočil iz odstavka 5.
Ponudnik plačilnih storitev in uporabnik plačilnih storitev se lahko dogovorita, da se odstavek 5 in ta odstavek v celoti ali delno ne uporabljata, kadar uporabnik plačilnih storitev ni potrošnik.
7. Informacije iz tega člena se zagotovijo brezplačno ter na nevtralen in razumljiv način.
Člen 5
Nadomestila za pretvorbo valut v zvezi s kreditnim plačilom
1. Ko ponudnik plačilnih storitev plačnika nudi storitev pretvorbe valut v zvezi s kreditnim plačilom, kot je opredeljeno v točki 24 člena 4 Direktive (EU) 2015/2366, ki je odrejeno neposredno na internetu prek spletnega mesta ali aplikacije za mobilno bančništvo ponudnika plačilnih storitev, ponudnik plačilnih storitev v zvezi s členom 45(1) in točko 3 člena 52 navedene direktive pred odreditvijo plačilne transakcije na jasen, nevtralen in razumljiv način obvesti plačnika o predvidenih nadomestilih za storitve pretvorbe valut, ki se uporabljajo za kreditno plačilo.
2. Pred odreditvijo plačilne transakcije ponudnik plačilnih storitev na jasen, nevtralen in razumljiv način sporoči plačniku ocenjeni skupni znesek kreditnega plačila v valuti plačnikovega računa, vključno z morebitno provizijo za transakcijo in nadomestilom za pretvorbo valut. Ponudnik plačilnih storitev sporoči tudi ocenjeni znesek, ki se prenese prejemniku plačila v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila.
Člen 6
Ukrepi za poenostavitev avtomatizacije plačil
1. Ponudnik plačilnih storitev uporabniku plačilnih storitev, kadar je to ustrezno, sporoči mednarodno identifikacijsko številko plačilnega računa (IBAN) uporabnika plačilnih storitev in poslovno identifikacijsko kodo (BIC) ponudnika plačilnih storitev.
Ponudnik plačilnih storitev poleg tega, kadar je to ustrezno, navede IBAN uporabnika plačilnih storitev in BIC ponudnika plačilnih storitev tudi na bančnih izpiskih ali njihovih prilogah.
Ponudnik plačilnih storitev posreduje uporabniku plačilnih storitev informacije iz tega odstavka brezplačno.
2. Ponudnik plačilnih storitev lahko uporabniku plačilnih storitev poleg nadomestil, zaračunanih v skladu s členom 3(1), zaračuna dodatna nadomestila, če ta uporabnik ponudniku plačilnih storitev naroči, naj izvrši čezmejno plačilo, ne sporoči pa mu številke IBAN in, kjer je to primerno in je v skladu z Uredbo (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11), povezane kode BIC za plačilni račun v drugi državi članici. Ta nadomestila morajo biti ustrezna in v skladu s stroški. Ponudnik plačilnih storitev in uporabnik plačilnih storitev se dogovorita o teh nadomestilih. Ponudnik plačilnih storitev pravočasno obvesti uporabnika plačilnih storitev o višini dodatnih nadomestil, preden tak dogovor postane za uporabnika plačilnih storitev zavezujoč.
3. Če je glede na naravo zadevne plačilne transakcije ustrezno, sporoči dobavitelj blaga in storitev, ki prejme plačila, na katere se nanaša ta uredba, svojim strankam za vse izdane račune za blago in storitve v Uniji svoj IBAN in BIC svojega ponudnika plačilnih storitev.
Člen 7
Obveznosti poročanja o plačilni bilanci
1. Države članice ne določijo nacionalnih obveznosti v zvezi s poročanjem za plačilno bilančne statistike na podlagi poravnav, ki veljajo za ponudnike plačilnih storitev v zvezi s plačilnimi transakcijami njihovih strank.
2. Brez poseganja v odstavek 1 lahko države članice zbirajo zbirne podatke ali druge ustrezne enostavno dostopne informacije, če tako zbiranje ne vpliva na avtomatsko obdelavo plačil s strani ponudnikov plačilnih storitev in ga lahko ponudniki plačilnih storitev popolnoma avtomatizirajo.
Člen 8
Pristojni organi
Države članice imenujejo pristojne organe, odgovorne za zagotavljanje upoštevanja te uredbe.
Države članice brez odlašanja uradno obvestijo Komisijo o vsaki spremembi v zvezi s pristojnimi organi, o katerih je bila obveščena v skladu z drugim odstavkom člena 9 Uredbe (ES) št. 924/2009.
Države članice od pristojnih organov zahtevajo, da učinkovito spremljajo upoštevanje določb te uredbe in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje takšnega upoštevanja.
Člen 9
Pritožbeni postopki za domnevne kršitve te uredbe
1. Države članice določijo postopke, ki uporabnikom plačilnih storitev in drugim zainteresiranim stranem omogočajo vložitev pritožb pri pristojnih organih za domnevne kršitve te uredbe s strani ponudnikov plačilnih storitev.
2. Kadar je ustrezno in brez poseganja v pravico do vložitve tožbe na sodišču v skladu z nacionalnim procesnim pravom, pristojni organi obvestijo stranko, ki je vložila pritožbo, o možnih izvensodnih pritožbenih postopkih in izvensodnih postopkih drugih pravnih sredstev, določenih v skladu s členom 10.
Člen 10
Izvensodni pritožbeni postopki in izvensodni postopki drugih pravnih sredstev
1. Države članice določijo ustrezne in učinkovite izvensodne pritožbene postopke in izvensodne postopke drugih pravnih sredstev za reševanje sporov med uporabniki plačilnih storitev in njihovimi ponudniki plačilnih storitev v zvezi s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz te uredbe. V ta namen države članice določijo odgovorne organe.
2. Države članice brez odlašanja uradno obvestijo Komisijo o vsaki spremembi v zvezi z organi, o katerih je bila obveščena v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 924/2009.
3. Države članice lahko določijo, da se ta člen uporablja le, če je uporabnik plačilnih storitev potrošnik ali mikro-podjetje. V tem primeru države članice o tem ustrezno uradno obvestijo Komisijo.
Člen 11
Čezmejno sodelovanje
Pristojni organi in organi držav članic iz členov 8 in 10, odgovorni za izvensodne pritožbene postopke in izvensodne postopke drugih pravnih sredstev, dejavno in hitro sodelujejo pri reševanju čezmejnih sporov. Države članice zagotovijo, da pride do takšnega sodelovanja.
Člen 12
Kazni
Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice brez odlašanja uradno obvestijo Komisijo o vsakršni spremembi, ki vpliva na pravila in ukrepe, o katerih je bila obveščena v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 924/2009.
Člen 13
Uporaba za valute razen eura
Država članica, ki nima eura za svojo valuto in ki sklene razširiti uporabo te uredbe na svojo nacionalno valuto, o tem uradno obvesti Komisijo.
To uradno obvestilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Razširjena uporaba te uredbe na nacionalno valuto zadevne države članice začne učinkovati štirinajsti dan po takšni objavi.
Člen 14
Revizija
1. Komisija do 19. aprila 2022 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, ECB in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o uporabi in učinku te uredbe, ki vsebuje zlasti:
(a) |
oceno, kako ponudniki plačilnih storitev uporabljajo člen 3 te uredbe; |
(b) |
oceno razvoja obsega in nadomestil za nacionalna in čezmejna plačila v nacionalnih valutah držav članic in v eurih od datuma sprejetja Uredbe (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta (12), to je od 19. marca 2019; |
(c) |
oceno učinka člena 3 te uredbe na razvoj nadomestil za pretvorbo valut in drugih nadomestil, povezanih s plačilnimi storitvami, tako za plačnike kot za prejemnike plačil; |
(d) |
oceno predvidenega učinka spremembe člena 3(1) te uredbe, da bi zajemal valute vseh držav članic; |
(e) |
oceno, kako ponudniki storitev pretvorbe valut izvajajo zahteve glede informacij iz členov 4 in 5 te uredbe ter nacionalnih predpisov za izvajanje člena 45(1), točke 3 člena 52 in člena 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 in ali se je s temi pravili povečala preglednost nadomestil za pretvorbo valut; |
(f) |
oceno, ali in v kolikšni meri imajo ponudniki storitev pretvorbe valut težave pri praktičnem izvajanju členov 4 in 5 te uredbe ter nacionalnih predpisov za izvajanje člena 45(1), točke 3 člena 52 in člena 59(2) Direktive (EU) 2015/2366; |
(g) |
analizo stroškov in koristi komunikacijskih kanalov in tehnologij, ki jih uporabljajo ponudniki storitev pretvorbe valut ali so jim na voljo in ki lahko dodatno izboljšajo preglednost nadomestil za pretvorbo valut, vključno z oceno, ali bi bilo treba od ponudnikov plačilnih storitev zahtevati, da za pošiljanje informacij iz člena 4 ponujajo točno določene kanale; ta analiza vključuje tudi oceno tehnične izvedljivosti sočasnega razkritja informacij iz člena 4(1) in (3) te uredbe pred odreditvijo vsake transakcije in za vse možnosti pretvorbe valut, ki so na voljo na bankomatu ali na prodajnem mestu; |
(h) |
analizo stroškov in koristi uvedbe možnosti, da plačniki blokirajo možnost pretvorbe valut, ki jo ponuja druga pogodbena stranka in ne ponudnik plačilnih storitev plačnika na bankomatu ali prodajnem mestu, ter da spremenijo svoje preference glede tega; |
(i) |
analizo stroškov in koristi uvedbe zahteve, da ponudnik plačilnih storitev plačnika pri zagotavljanju storitev pretvorbe valut v zvezi s posamezno plačilno transakcijo pri kliringu in poravnavi transakcije uporablja menjalni tečaj, ki velja v trenutku odreditve transakcije. |
2. Poročilo iz odstavka 1 zajema vsaj obdobje od 15. decembra 2019 do 19. oktobra 2021. Komisija lahko pri pripravi svojega poročila uporabi podatke, ki jih države članice zberejo v zvezi z odstavkom 1, ter v njem upošteva značilnosti različnih plačilnih transakcij, pri čemer razlikuje zlasti med transakcijami na bankomatu in na prodajnem mestu.
Člen 15
Razveljavitev
Uredba (ES) št. 924/2009 se razveljavi.
Sklici na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.
Člen 16
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 14. julija 2021
Za Evropski parlament
predsednik
D. M. SASSOLI
Za Svet
predsednik
A. LOGAR
(1) UL C 65, 25.2.2021, str. 4.
(2) UL C 56, 16.2.2021, str. 43.
(3) Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 13. julija 2021.
(4) Uredba (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001 (UL L 266, 9.10.2009, str. 11).
(5) Glej Prilogo I.
(6) Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).
(7) Direktiva 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembah direktiv 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES in 2006/48/ES ter o razveljavitvi Direktive 97/5/ES (UL L 319, 5.12.2007, str. 1).
(8) Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).
(9) Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7).
(10) Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).
(11) Uredba (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (UL L 94, 30.3.2012, str. 22).
(12) Uredba (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut (UL L 91, 29.3.2019, str. 36).
PRILOGA I
Razveljavljena uredba s seznamom naknadnih sprememb
Uredba (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta |
|
Uredba (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta |
(Samo pri sklicevanju na člene 2, 3, 4, 5, 7 in 8 v členu 17) |
Uredba (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta |
|
PRILOGA II
Korelacijska tabela
Uredba (ES) št. 924/2009 |
Ta uredba |
Člen 1(1), (2) in (3) |
Člen 1(1), (2) in (3) |
Člen 1(4) |
– |
Člen 2 |
Člen 2 |
Člen 3(1) |
Člen 3(1) |
Člen 3(1a) |
Člen 3(2) |
Člen 3(2) |
Člen 3(3) |
Člen 3(4) |
Člen 3(4) |
Člen 3a |
Člen 4 |
Člen 3b |
Člen 5 |
Člen 4(1) |
Člen 6(1) |
Člen 4(3) |
Člen 6(2) |
Člen 4(4) |
Člen 6(3) |
Člen 5 |
Člen 7 |
Člen 6 |
– |
Člen 7 |
– |
Člen 9, prvi odstavek |
Člen 8, prvi odstavek |
Člen 9, drugi odstavek |
Člen 8, drugi odstavek |
Člen 9, tretji odstavek |
– |
Člen 9, četrti odstavek |
Člen 8, tretji odstavek |
Člen 10(1), prvi pododstavek |
Člen 9(1) |
Člen 10(1), drugi pododstavek |
– |
Člen 10(2) |
Člen 9(2) |
Člen 11 |
Člen 10 |
Člen 12 |
Člen 11 |
Člen 13 |
Člen 12 |
Člen 14(1) |
Člen 13 |
Člen 14(2) |
– |
Člen 14(3) |
– |
Člen 15 |
Člen 14 |
Člen 16 |
Člen 15 |
Člen 17 |
Člen 16 |
– |
Priloga I |
– |
Priloga II |
30.7.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 274/32 |
UREDBA (EU) 2021/1231 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 14. julija 2021
o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Od sprejetja Uredbe (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) na 41. in 42. letnem zasedanju leta 2019 oziroma 2020 sprejela več pravno zavezujočih odločitev za ohranjanje ribolovnih virov v okviru svojih pristojnosti. |
(2) |
Te odločitve so naslovljene na pogodbenice NAFO, vsebujejo pa tudi obveznosti za upravljavce (na primer kapitana plovila). Veljati so začeli novi ukrepi NAFO za ohranjanje in izvrševanje, ki so zavezujoči za vse pogodbenice NAFO. Treba jih je vključiti v pravo Unije, kolikor še niso določeni v njem. |
(3) |
Uredbo (EU) 2019/833 bi bilo zato treba prilagoditi, da bi se uporabljali predpisi NAFO glede merjenja velikosti mrežnega očesa, uvedla opredelitev „ribiško plovilo“, ki jo uporablja NAFO, da bi nadzorni in izvršilni organi Unije lahko delovali skladno z drugimi pogodbenicami NAFO, ter izboljšal pretok informacij med organi držav članic, Komisijo in izvršnim sekretarjem NAFO. |
(4) |
V skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2019/473 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je naloga Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA) med drugim organizacija operativnega usklajevanja dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva s strani držav članic za izvajanje mednarodnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, kot je sistem skupnih inšpekcijskih pregledov in nadzora NAFO, ter pomoč državam članicam pri posredovanju informacij o ribiških dejavnostih ter nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih Komisiji in tretjim stranem. Zato je primerno, da je agencija EFCA organ, ki od držav članic prejme in izvršnemu sekretarju NAFO posreduje informacije glede nadzora in inšpekcijskih pregledov, kot so poročila o inšpekcijskih pregledih na morju in obvestila programa opazovanja za nadzor. |
(5) |
Postopek ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, pri katerem pogodbenice posredujejo informacije spletišču NAFO za spremljanje, nadzor in sledenje, zdaj vključuje pošiljanje informacij, ki jih je treba posredovati izvršnemu sekretarju NAFO. Zato je treba v Uredbi (EU) 2019/833 posodobiti ustrezne določbe, da bodo odražale to spremembo, in pojasniti kanale, ki jih morajo države članice uporabiti za prenos ustreznih informacij. |
(6) |
Prav tako je treba uvesti določbe ukrepov za ohranjanje in izvrševanje za zaščito grenlandskega morskega psa (Somniosus microcephalus), uskladiti določbe sporazumov o zakupu s tistimi iz ukrepov za ohranjanje in izvrševanje ter določiti potrebo po soglasju, ki jo da pogodbenica, ki je država pristanišča, inšpektorjem druge pogodbenice za njihovo napotitev. |
(7) |
Nekatere določbe ukrepov za ohranjanje in izvrševanje bodo verjetno spremenjene na letnih zasedanjih NAFO zaradi uvedbe novih tehničnih ukrepov v zvezi s spremembo biomase staleža in revizijo območnih omejitev dejavnosti pridnenega ribolova. Da bi prihodnje spremembe ukrepov za ohranjanje in izvrševanje hitro prenesli v pravo Unije pred začetkom ribolovne sezone, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z ureditvijo velikosti mrežnih očes, izločevalnih mrež ali rešetk in zatičnih verig pri ribolovu severne kozice ter v zvezi z območnimi omejitvami dejavnosti pridnenega ribolova. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (5). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
(8) |
Uredbo (EU) 2019/833 bi bilo zato treba spremeniti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Spremembe Uredbe (EU) 2019/833
Uredba (EU) 2019/833 se spremeni:
(1) |
člen 3 se spremeni:
|
(2) |
člen 5 se spremeni:
|
(3) |
v členu 6(1) se točki (d) in (e) nadomestita z naslednjim:
|
(4) |
v členu 7(2) se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:
|
(5) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 9a Trska v sektorju 3M 1. Za plovila z več kot 1 250 kg ulova trske iz sektorja 3M na krovu se uporabljajo naslednji nadzorni ukrepi:
2. Vsaka država članica pregleda plovila z manj kot 1 250 kg ulova trske iz sektorja 3M na krovu na podlagi obvladovanja tveganja. 3. Komisija ali organ, ki ga ta imenuje, zagotovi, da se informacije iz točke (c) odstavka 1 brez odlašanja posredujejo izvršnemu sekretarju NAFO za objavo na spletišču za spremljanje, nadzor in sledenje.“; |
(6) |
člen 10 se spremeni:
|
(7) |
v členu 12 se dodata naslednja odstavka: „9. Izvajanje usmerjenega ribolova grenlandskega morskega psa (Somniosus microcephalus) na upravnem območju je prepovedano. 10. Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, si na vse razumne načine prizadevajo za zmanjšanje naključnega ulova in umrljivosti ter grenlandske morske pse, ki so živi, izpustijo na način, ki jim čim manj škodi.“; |
(8) |
člen 13 se spremeni:
|
(9) |
v členu 14 se vstavi naslednji odstavek: „3a. Ribiška plovila, ki izvajajo usmerjeni ribolov trske z vlečnimi mrežami v sektorju 3M, uporabljajo izločevalno rešetko za zmanjšanje ulova manjših posameznih trsk z najmanj 55 mm razdalje med prečkami. Izločevalna rešetka se namesti v zgornjo bočno ploskev vlečne mreže pred vrečo.“; |
(10) |
člen 18 se nadomesti z naslednjim: „Člen 18 Območne omejitve dejavnosti pridnenega ribolova 1. Do 31. decembra 2021 nobeno plovilo ne izvaja dejavnosti pridnenega ribolova na nobenem od območij, ponazorjenih na sliki 3 ukrepov za ohranjanje in izvrševanje iz točke 14 Priloge k tej uredbi ter opredeljenih s povezavo koordinat, določenih v preglednici 5 ukrepov za ohranjanje in izvrševanje iz točke 15 Priloge k tej uredbi, po številčnem zaporedju in nazaj do koordinate 1. 2. Do 31. decembra 2021 nobeno plovilo ne izvaja dejavnosti pridnenega ribolova na območju sektorja 3O, ponazorjenem na sliki 4 ukrepov za ohranjanje in izvrševanje iz točke 16 Priloge k tej uredbi ter opredeljenem s povezavo koordinat, določenih v preglednici 6 ukrepov za ohranjanje in izvrševanje iz točke 17 Priloge k tej uredbi, po številčnem zaporedju in nazaj do koordinate 1. 3. Do 31. decembra 2021 nobeno plovilo ne izvaja dejavnosti pridnenega ribolova na območjih 1–13, ponazorjenih na sliki 5 ukrepov za ohranjanje in izvrševanje iz točke 18 Priloge k tej uredbi ter opredeljenih s povezavo koordinat, določenih v preglednici 7 ukrepov za ohranjanje in izvrševanje iz točke 19 Priloge k tej uredbi, po številčnem zaporedju in nazaj do koordinate 1.“; |
(11) |
člen 23 se nadomesti z naslednjim: „Člen 23 Sporazumi o zakupu 1. Za namene tega člena se ‚pogodbenica, ki je zakupila plovilo‘ nanaša na pogodbenico, ki ji je dodeljena dodelitev, kot je navedena v Prilogi I.A in Prilogi I.B k ukrepom za ohranjanje in izvrševanje, ali državo članico, ki so ji dodeljene ribolovne možnosti, ‚pogodbenica država zastave‘ pa se nanaša na pogodbenico ali državo članico, v kateri je zakupljeno plovilo registrirano. 2. Celotna ribolovna dodelitev pogodbenice, ki je zakupila plovilo, ali njen del se lahko izkoristi z uporabo zakupljenega plovila z dovoljenjem (v nadaljnjem besedilu: zakupljeno plovilo), ki pluje pod zastavo druge pogodbenice, pod naslednjimi pogoji:
3. Ves ulov in prilov zakupljenega plovila v skladu s sporazumom o zakupu se pripiše pogodbenici, ki je zakupila plovilo. 4. Pogodbenica država zastave zakupljenemu plovilu, kadar izvaja ribolovne operacije na podlagi sporazuma o zakupu, ne dovoli, da hkrati lovi v okviru katere koli dodelitve pogodbenice države zastave ali na podlagi drugega zakupa. 5. Nobeno pretovarjanje na morju se ne sme opraviti brez predhodnega dovoljenja pogodbenice, ki je zakupila plovilo in ki zagotovi, da se pretovarjanje izvede pod nadzorom opazovalca na krovu. 6. Pogodbenica država zastave izvršnega sekretarja NAFO pred začetkom veljavnosti sporazuma o zakupu pisno obvesti o svojem soglasju glede sporazuma o zakupu ter zakupljenemu plovilu predloži kopijo obvestila izvršnega sekretarja NAFO s podrobnostmi o zakupu. 6a. Kadar je zakupljeno plovilo ribiško plovilo Unije, država članica zastave Komisiji pošlje pisno obvestilo pred začetkom veljavnosti sporazuma o zakupu. Kadar Komisija meni, da so ustrezni pogoji iz ukrepov za ohranjanje in izvrševanje izpolnjeni, o soglasju glede sporazuma o zakupu obvesti izvršnega sekretarja NAFO. 6b. Pogodbenica, ki je zakupila plovilo, pred datumom začetka učinkovanja sporazuma o zakupu izvršnemu sekretarju NAFO in zakupljenemu plovilu, ki ima kopijo vedno na krovu, pisno sporoči naslednje informacije:
6c. Kadar je pogodbenica, ki je zakupila plovilo, Unija, država članica, ki je zakupila plovilo, pred začetkom učinkovanja sporazuma o zakupu Komisiji sporoči informacije iz odstavka 6b. Kadar Komisija meni, da so ustrezni pogoji iz ukrepov za ohranjanje in izvrševanje izpolnjeni, navedene informacije posreduje izvršnemu sekretarju NAFO. 7. Kadar je zakupljeno plovilo ribiško plovilo Unije, država članica zastave Komisijo takoj obvesti o nastanku katerega koli od naslednjih dogodkov:
8. Pogodbenica država zastave vodi ločeno evidenco podatkov o ulovu in prilovu pri ribolovnih operacijah v zvezi z vsakim zakupom plovila, ki pluje pod njeno zastavo, ter jih sporoči Komisiji, ki jih posreduje pogodbenici, ki je zakupila plovilo, in izvršnemu sekretarju NAFO.“; |
(12) |
člen 25 se spremeni:
|
(13) |
člen 27 se spremeni:
|
(14) |
člen 28 se spremeni:
|
(15) |
člen 30 se spremeni:
|
(16) |
člen 33 se spremeni:
|
(17) |
člen 34 se spremeni:
|
(18) |
člen 35 se spremeni:
|
(19) |
člen 39 se spremeni:
|
(20) |
člen 45 se nadomesti z naslednjim: „Člen 45 Opažanje in inšpekcijski pregled plovil nepogodbenice na upravnem območju Vsaka država članica ali, kadar je to ustrezno, agencija EFCA, ki na upravnem območju izvaja inšpekcijski pregled in/ali nadzor, odobren na podlagi sistema skupnih inšpekcijskih pregledov in nadzora, in opazi ali ugotovi, da plovilo nepogodbenice opravlja ribolovne dejavnosti na upravnem območju:
|
(21) |
v členu 50(2) se dodajo naslednje točke:
|
(22) |
Priloga se spremeni:
|
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 14. julija 2021
Za Evropski parlament
predsednik
D. M. SASSOLI
Za Svet
predsednik
A. LOGAR
(1) UL C 429, 11.12.2020, str. 279.
(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 13. julija 2021.
(3) Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1).
(4) Uredba (EU) 2019/473 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o Evropski agenciji za nadzor ribištva (UL L 83, 25.3.2019, str. 18).
30.7.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 274/41 |
UREDBA (EU) 2021/1232 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 14. julija 2021
o začasnem odstopanju od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES glede uporabe tehnologij s strani ponudnikov medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, za obdelavo osebnih in drugih podatkov za namene boja proti spolni zlorabi otrok na spletu
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16(2) v povezavi s členom 114(1) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa pravila za zagotavljanje pravice do zasebnosti in zaupnosti v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v izmenjavah podatkov v sektorju elektronskih komunikacij. Navedena direktiva podrobneje določa in dopolnjuje Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
(2) |
Direktiva 2002/58/ES se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno razpoložljivih elektronskih komunikacijskih storitev. Do 21. decembra 2020 se je uporabljala opredelitev pojma elektronske komunikacijske storitve iz člena 2, točka (c), Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). S tem datumom je Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta (6) razveljavila Direktivo 2002/21/ES. Opredelitev pojma elektronskih komunikacijskih storitev iz člena 2, točka 4, Direktive (EU) 2018/1972 zajema medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, v skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 7, navedene direktive. Zato so bile medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, med katere spadajo na primer storitve govornih klicev prek interneta, sporočanja in spletne elektronske pošte, 21. decembra 2020 vključene v področje uporabe Direktive 2002/58/ES. |
(3) |
Unija v skladu s členom 6(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) priznava pravice, svoboščine in načela iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Listina). Člen 7 Listine varuje temeljno pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, stanovanja ter komunikacij, kamor spada tudi zaupnost komunikacij. Člen 8 Listine določa pravico do varstva osebnih podatkov. |
(4) |
Člen 3(1) Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o otrokovih pravicah) in člen 24(2) Listine določata, da se morajo pri vseh ukrepih organov javne uprave ali zasebnih institucij, ki se nanašajo na otroke, prednostno upoštevati najboljše koristi otroka. Člen 3(2) Konvencije o otrokovih pravicah in člen 24(1) Listine poleg tega določata, da imajo otroci pravico do takšnega varstva in skrbi, kot je potrebno za zagotovitev njihove dobrobiti. |
(5) |
Zaščita otrok tako zunaj spleta kot na spletu je ena od prednostnih nalog Unije. Spolna zloraba in spolno izkoriščanje otrok sta hudi kršitvi človekovih in temeljnih pravic, zlasti pravic otrok, da so zaščiteni pred vsemi oblikami nasilja, zlorabe in zanemarjanja, trpinčenja ali izkoriščanja, vključno s spolno zlorabo, kot je določeno v Konvenciji o otrokovih pravicah in v Listini. Digitalizacija je prinesla veliko koristi za družbo in gospodarstvo, a je prinesla tudi izzive, med katerimi je naraščanje spolne zlorabe otrok na spletu. Komisija je 24. julija 2020 sprejela sporočilo z naslovom „Strategija EU za učinkovitejši boj proti spolni zlorabi otrok“ (v nadaljnjem besedilu: strategija). Cilj strategije je na ravni Unije zagotoviti učinkovit odziv na kaznivo dejanje spolne zlorabe otrok. |
(6) |
V skladu z Direktivo 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) ta uredba ne ureja politik držav članic v zvezi s sporazumnimi spolnimi dejanji, ki lahko vključujejo otroke in ki se lahko štejejo za običajno spoznavanje spolnosti v okviru človeškega razvoja, ob upoštevanju različnih kulturnih in pravnih tradicij ter novih oblik vzpostavljanja in ohranjanja odnosov med otroki in mladostniki, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami. |
(7) |
Nekateri ponudniki določenih medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke (v nadaljnjem besedilu: ponudniki), kot so storitve spletne pošte in sporočanja, že prostovoljno uporabljajo posebne tehnologije za odkrivanje spolne zlorabe otrok na spletu v svojih storitvah in te zlorabe prijavijo organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter organizacijam, ki delujejo v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok, tako da pregledujejo bodisi vsebino, kot so slike in besedilo, bodisi komunikacijske podatke o prometu, pri čemer v nekaterih primerih uporabijo tudi pretekle podatke. Tehnologija, ki se uporablja za te dejavnosti, je lahko tehnologija zgoščevanja vsebin za slike in videoposnetke ter klasifikatorji in umetna inteligenca za analiziranje besedil ali podatkov o prometu. Pri uporabi tehnologije zgoščevanja se posnetki spolnih zlorab otrok na spletu naznanijo v primeru pozitivnega zadetka, ki pomeni ujemanje, ki je rezultat primerjave med sliko ali videoposnetkom in edinstvenim nerekonvertibilnim digitalnim podpisom („hash“), iz zbirke podatkov, ki jo vzdržuje organizacija, ki deluje v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok, ki vsebuje preverjene posnetke spolnih zlorab otrok na spletu. Ti ponudniki se obrnejo na nacionalne točke za prijavljanje posnetkov spolnih zlorab otrok na spletu ter na organizacije, s sedežem v Uniji in tretjih državah, katerih namen je identificirati otroke, zmanjšati spolno izkoriščanje in spolno zlorabo otrok ter preprečevati viktimizacijo otrok. Take organizacije morda ne spadajo v področje uporabe Uredbe (EU) 2016/679. Take prostovoljne dejavnosti imajo skupaj pomembno vlogo pri omogočanju identifikacije in reševanja žrtev, katerih temeljni pravici do človekovega dostojanstva ter telesne in duševne celovitosti sta bili grobo kršeni. Take prostovoljne dejavnosti so tudi pomembne pri zmanjšanju nadaljnjega širjenja posnetkov spolnih zlorab otrok na spletu in prispevajo k identifikaciji ter preiskovanju storilcev kaznivega dejanja in preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju ter pregonu kaznivih dejanj spolne zlorabe otrok. |
(8) |
Čeprav je cilj teh ukrepov legitimen, prostovoljne dejavnosti ponudnikov za odkrivanje spolne zlorabe otrok na spletu v njihovih storitvah in prijava te zlorabe posegajo v temeljni pravici spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter varstva osebnih podatkov vseh uporabnikov medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke (v nadaljnjem besedilu: uporabniki). Vsakršna omejitev izvajanja temeljne pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, vključno z zaupnostjo komunikacij, ne more biti upravičena zgolj na podlagi dejstva, da so ponudniki uporabljali nekatere tehnologije takrat, ko medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, še niso spadale v opredelitev pojma „elektronske komunikacijske storitve“. Take omejitve so mogoče samo pod določenimi pogoji. Na podlagi člena 52(1) Listine morajo biti take omejitve predpisane z zakonom in morajo spoštovati bistveno vsebino pravic do zasebnega in družinskega življenja ter do varstva osebnih podatkov ter morajo ob upoštevanju načela sorazmernosti potrebno in dejansko služiti ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, ali potrebi zaščititi pravice in svoboščine drugih. Kadar take omejitve trajno vključujejo splošno in neselektivno spremljanje in analizo komunikacij vseh uporabnikov, posegajo v pravico do zaupnosti komunikacij. |
(9) |
Do 20. decembra 2020 je obdelavo osebnih podatkov s strani ponudnikov s prostovoljnimi ukrepi za odkrivanje spolne zlorabe otrok na spletu v njihovih storitvah in prijavo te zlorabe ter odstranitev posnetkov spolnih zlorab otrok na spletu iz njihovih storitev urejala izključno Uredba (EU) 2016/679. Z Direktivo (EU) 2018/1972, ki jo je bilo treba prenesti do 20. decembra 2020, so bili ponudniki vključeni v področje uporabe Direktive 2002/58/ES. Da bi lahko ponudniki te prostovoljne ukrepe uporabljali tudi po 20. decembru 2020, bi morali izpolnjevati pogoje iz te uredbe. Za obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja na podlagi teh prostovoljnih ukrepov, se bo še naprej uporabljala Uredba (EU) 2016/679. |
(10) |
Direktiva 2002/58/ES ne vsebuje posebnih določb glede obdelave osebnih podatkov s strani ponudnikov v zvezi z opravljanjem elektronskih komunikacijskih storitev za namene odkrivanja spolne zlorabe otrok na spletu v njihovih storitvah in prijavo te zlorabe ter odstranitev posnetkov spolne zlorabe otrok na spletu iz njihovih storitev. Na podlagi člena 15(1) Direktive 2002/58/ES pa lahko države članice sprejmejo zakonodajne ukrepe za omejitev obsega pravic in obveznosti, določenih med drugim v členih 5 in 6 navedene direktive, ki zadevajo zaupnost komunikacij in podatkov o prometu, za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj, povezanih s spolno zlorabo otrok. Brez takih nacionalnih zakonodajnih ukrepov in do sprejetja dolgoročnega pravnega okvira za boj proti spolni zlorabi otrok na ravni Unije se ponudniki po 21. decembru 2020 ne morejo več opreti na Uredbo (EU) 2016/679 za nadaljnjo uporabo prostovoljnih ukrepov za odkrivanje spolne zlorabe otrok na spletu v njihovih storitvah in prijavo te zlorabe ter odstranitev posnetkov spolne zlorabe otrok na spletu iz njihovih storitev. Ta uredba ne zagotavlja pravne podlage za obdelavo osebnih podatkov s strani ponudnikov samo za namene odkrivanja spolne zlorabe otrok na spletu v njihovih storitvah in prijavo te zlorabe ter odstranitev posnetkov spolne zlorabe otrok na spletu iz njihovih storitev, vendar določa odstopanje od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES. Ta uredba določa dodatne zaščitne ukrepe, ki jih morajo ponudniki spoštovati, če se želijo opreti nanjo. |
(11) |
Obdelava podatkov za namene te uredbe bi lahko vključevala obdelavo posebnih kategorij osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679. Obdelava slik in videoposnetkov s posebnimi tehničnimi sredstvi, ki omogočajo edinstveno identifikacijo ali avtentikacijo fizične osebe, se šteje za obdelavo posebnih kategorij osebnih podatkov. |
(12) |
Ta uredba določa začasno odstopanje od členov 5(1) in 6(1) Direktive 2002/58/ES, ki varujeta zaupnost komunikacij in podatkov o prometu. Prostovoljna uporaba s strani ponudnikov tehnologij za obdelavo osebnih in drugih podatkov v obsegu, ki je potreben za odkrivanje spolne zlorabe otrok na spletu v njihovih storitvah in prijavo te zlorabe ter odstranitev posnetkov spolne zlorabe otrok na spletu iz njihovih storitev, sodi v področje uporabe odstopanja, ki ga določa ta uredba, če je taka uporaba v skladu s pogoji iz te uredbe in zato zanjo veljajo zaščitni ukrepi in pogoji iz Uredbe (EU) 2016/679. |
(13) |
Direktiva 2002/58/ES je bila sprejeta na podlagi člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Poleg tega niso vse države članice sprejele zakonodajnih ukrepov v skladu z Direktivo 2002/58/ES za omejitev obsega pravic in obveznosti v zvezi z zaupnostjo komunikacij in podatkov o prometu iz navedene direktive, sprejetje takih ukrepov pa pomeni precejšnjo nevarnost drobljenja, ki bi škodljivo vplivalo na notranji trg. Zato bi morala ta uredba temeljiti na členu 114 PDEU. |
(14) |
Glede na to, da se podatki, povezani z elektronskimi komunikacijami, v katerih sodelujejo fizične osebe, običajno štejejo za osebne podatke, bi morala ta uredba temeljiti tudi na členu 16 PDEU, ki določa posebno pravno podlago za sprejetje predpisov v zvezi z varstvom posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije ter v državah članicah pri izvajanju dejavnosti, ki spadajo v področje uporabe prava Unije, ter v zvezi s prostim pretokom takih podatkov. |
(15) |
Uredba (EU) 2016/679 se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v zvezi z opravljanjem elektronskih komunikacijskih storitev s strani ponudnikov samo za namene odkrivanja spolne zlorabe otrok na spletu v njihovih storitvah in prijave te zlorabe ter odstranitve posnetkov zlorabe otrok na spletu iz njihovih storitev, v kolikor to obdelovanje sodi v področje uporabe odstopanja, ki ga določa ta uredba. |
(16) |
Vrste tehnologije, uporabljene za namene te uredbe, bi morale čim manj posegati v zasebnost v skladu z najsodobnejšo tehnologijo v panogi. Te tehnologije se ne bi smele uporabljati za sistematično filtriranje in pregledovanje besedila v komunikacijah, razen če gre za odkrivanje vzorcev, ki kažejo na morebitne konkretne razloge za sum spolne zlorabe otrok na spletu, in ne bi smele biti zmožne razbrati vsebine komunikacij. V primeru tehnologije, ki se uporablja za prepoznavanje pridobivanja otrok, bi morali ti konkretni razlogi za sum temeljiti na objektivno opredeljenih dejavnikih tveganja, kot sta razlika v starosti in verjetna vključenost otroka v pregledanih komunikacijah. |
(17) |
Vzpostavljeni bi morali biti ustrezni postopki in mehanizmi pravnega varstva, da lahko posamezniki pri ponudnikih vložijo pritožbo. Taki postopki in mehanizmi so zlasti pomembni, kadar je bila vsebina, ki ne predstavlja spolne zlorabe otrok na spletu, odstranjena ali prijavljena organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali organizaciji, ki deluje v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok. |
(18) |
Za zagotovitev čim večje natančnosti in zanesljivosti bi morala tehnologija, uporabljena za namene te uredbe, v skladu z najsodobnejšo tehnologijo v panogi čim bolj omejevati število in deleže napak (lažno pozitivnih primerov) in bi morala po potrebi brez odlašanja popraviti vse take napake, če bi do njih vendarle prišlo. |
(19) |
Obdelani podatki o vsebini in prometu ter osebni podatki, pridobljeni pri izvajanju dejavnosti, za katere velja ta uredba, ter obdobje hrambe podatkov v primeru ugotovljene domnevne spolne zlorabe otrok na spletu, bi morali ostati omejeni na to, kar je nujno potrebno za izvajanje teh dejavnosti. Vse podatke bilo treba nemudoma in dokončno izbrisati takoj, ko niso več nujno potrebni za enega od namenov, določenih v tej uredbi, tudi kadar ni bil ugotovljen sum spolne zlorabe otrok na spletu, v vsakem primeru pa ne pozneje kot 12 mesecev po ugotovljeni domnevni spolni zlorabi otrok na spletu. To ne bi smelo posegati v možnost hrambe ustreznih podatkov o vsebini in podatkov o prometu v skladu z Direktivo 2002/58/ES. Ta uredba ne vpliva na izpolnitev katere koli pravne obveznosti na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava glede hrambe podatkov, ki se uporablja za ponudnike. |
(20) |
Ta uredba ponudniku, ki je organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj prijavil spolno zlorabo otrok na spletu, ne preprečuje, da od teh organov zahteva dokazilo o prijavi. |
(21) |
Za zagotovitev preglednosti in odgovornosti glede dejavnosti, izvedenih na podlagi odstopanja, ki ga določa ta uredba, bi morali ponudniki do 3. februarja 2022 in nato vsako leto do 31. januarja objaviti in predložiti poročila pristojnemu nadzornemu organu, imenovanemu na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 (v nadaljnjem besedilu: nadzorni organ), ter Komisiji. Taka poročila bi morala zajemati obdelavo osebnih podatkov, ki spada v področje uporabe te uredbe, vključno z vrsto in količino obdelanih podatkov, posebno podlago, uporabljeno za obdelavo osebnih podatkov na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, podlago, uporabljeno za prenos osebnih podatkov iz Unije na podlagi Poglavja V Uredbe (EU) 2016/679, kadar je to primerno, število ugotovljenih primerov spolne zlorabe otrok na spletu, pri čemer se razlikuje med posnetki spolne zlorabe otrok na spletu in pridobivanjem otrok, število primerov, v katerih je uporabnik vložil pritožbo prek notranjega mehanizma za pritožbe ali uveljavljal pravno sredstvo pred sodiščem ter izid takih pritožb in sodnih postopkov, število in deleže napak (lažno pozitivnih primerov) v različnih uporabljenih tehnologijah, ukrepe, sprejete za omejitev stopnje napak, in doseženo stopnjo napak, politiko hrambe podatkov in ukrepih, sprejetih za zaščito podatkov na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, ter imena organizacij, ki delujejo v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok, katerim so bili posredovani podatki na podlagi te uredbe. |
(22) |
V podporo nadzornim organom pri opravljanju njihovih nalog, bi morala Komisija Evropski odbor za varstvo podatkov zaprositi, da izda smernice o skladnosti obdelave, ki spada v področje uporabe odstopanja, določenega s to uredbo, z Uredbo (EU) 2016/679. Kadar nadzorni organi ocenijo, da je uveljavljena oziroma nova tehnologija, ki se bo uporabi, v skladu z najsodobnejšo tehnologijo v panogi, da najmanj posega v zasebnost in deluje na ustrezni pravni podlagi iz Uredbe (EU) 2016/679, bi morale biti te smernice nadzornim organom v pomoč zlasti pri svetovanju v okviru postopka predhodnega posvetovanja iz navedene uredbe. |
(23) |
Ta uredba omejuje pravico do varstva zaupnosti komunikacij in odstopa od odločitve na podlagi Direktive (EU) 2018/1972, da se za medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, uporabljajo ista pravila, kot za vse druge elektronske komunikacijske storitve, kar zadeva zasebnost, izključno za namene odkrivanja spolne zlorabe otrok na spletu v teh storitvah in prijavo te zlorabe organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali organizacijam, ki delujejo v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok, ter odstranitve posnetkov spolne zlorabe otrok na spletu iz teh storitev. Zato bi moralo biti obdobje uporabe te uredbe omejeno na tri leta od datuma začetka njene uporabe, da se zagotovi dovolj časa za sprejetje novega dolgoročnega pravnega okvira. Če bo dolgoročni pravni okvir sprejet in se bo začel uporabljati že pred tem datumom, bi moral ta dolgoročni pravni okvir razveljaviti to uredbo. |
(24) |
V zvezi z vsemi drugimi dejavnostmi, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2002/58/ES, bi morali biti ponudniki podvrženi posebnim obveznostim iz navedene direktive ter posledično nadzornim in preiskovalnim pooblastilom pristojnih organov, imenovanih na podlagi navedene direktive. |
(25) |
Šifriranje od konca do konca je pomembno orodje, da se zagotovi varnost in zaupnost komunikacij uporabnikov, tudi otrok. Vsako oslabitev šifriranja bi lahko zlorabile zlonamerne tretje strani. Zato ne bi smeli nobene določbe te uredbe razlagati kot prepoved ali oslabitev šifriranja od konca do konca. |
(26) |
Pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, vključno z zaupnostjo komunikacij, je temeljna pravica, zagotovljena na podlagi člena 7 Listine. Zato je tudi predpogoj za varne komunikacije med žrtvami spolne zlorabe otrok in zaupanja vredno odraslo osebo ali organizacijami, ki so dejavne v boju proti spolni zlorabi otrok, ter za komunikacije med žrtvami in njihovimi odvetniki. |
(27) |
Ta uredba ne bi smela posegati v pravila o poklicni skrivnosti v skladu z nacionalnim pravom, kot so pravila o varovanju poklicnih komunikacij, med zdravniki in njihovimi pacienti, med novinarji in njihovimi viri ali med odvetniki in njihovimi strankami, zlasti ker je zaupnost komunikacij med odvetniki in njihovimi strankami ključna za zagotavljanje učinkovitega uveljavljanja pravice do obrambe kot bistvenega dela pravice do poštenega sojenja. Ta uredba prav tako ne bi smela posegati v nacionalna pravila o registrih javnih organov ali organizacij, ki posameznikom v stiski ponujajo svetovanje. |
(28) |
Ponudniki bi morali Komisiji sporočiti imena organizacij, ki delujejo v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok, katerim na podlagi te uredbe prijavijo morebitno spolno zlorabo otrok na spletu. Čeprav so ponudniki, ki delujejo kot upravljavci, izključno odgovorni, da ocenijo, s katero tretjo stranjo lahko delijo osebne podatke na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, bi morala Komisija zagotoviti preglednost v zvezi s prenosom morebitnih primerov spolne zlorabe otrok na spletu, tako da na svojem spletnem mestu objavi seznam organizacij, ki delujejo v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok, ki ji je bil posredovan. Ta javni seznam bi moral biti lahko dostopen. Poleg tega bi morali imeti ponudniki možnost ta seznam uporabljati za identifikacijo ustreznih organizacij v svetovnem boju proti spolni zlorabi otrok na spletu. Ta seznam ne bi smel posegati v obveznosti ponudnikov, ki delujejo kot upravljavci na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, vključno v zvezi z njihovo obveznostjo prenosa osebnih podatkov iz Unije na podlagi Poglavja V navedene uredbe in njihovo obveznostjo izpolnjevanja vseh obveznosti iz poglavja IV navedene uredbe. |
(29) |
Statistični podatki, ki ji morajo države članice zagotoviti na podlagi te uredbe, so pomembni kazalniki za vrednotenje politike, vključno z zakonodajnimi ukrepi. Poleg tega je pomembno, da se prizna učinek sekundarne viktimizacije, ki je neločljivo povezana z izmenjavo slik in videoposnetkov žrtev spolne zlorabe otrok, ki morda krožijo že leta in kar se v teh statističnih podatkih ne odraža v celoti. |
(30) |
V skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) 2016/679, zlasti z zahtevo, da države članice zagotovijo, da imajo nadzorni organi na voljo človeške, tehnične in finančne vire, potrebne za učinkovito opravljanje svojih nalog in izvajanje pooblastil, bi morale države članice zagotoviti, da imajo nadzorni organi na voljo zadostna sredstva za učinkovito opravljanje svojih nalog in izvajanje pooblastil na podlagi te uredbe. |
(31) |
Kadar je ponudnik pred začetkom veljavnosti te uredbe v zvezi tehnologijo izvedel oceno učinka na varstvo podatkov in se posvetoval z nadzornimi organi v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, na podlagi te uredbe ne bi smel biti obvezan, da izvede dodatno oceno učinka na varstvo podatkov ali posvetovanje, pod pogojem, da so nadzorni organi navedli, da obdelava podatkov s to tehnologijo ne bi povzročila velikega tveganja za pravice in svoboščine fizičnih oseb ali da je upravljavec sprejel ukrepe za ublažitev takega tveganja. |
(32) |
Uporabniki bi morali imeti pravico do učinkovitega pravnega sredstva, če so bile njihove pravice kršene zaradi obdelave osebnih in drugih podatkov za namene odkrivanja spolne zlorabe otrok na spletu v medosebnih komunikacijskih storitvah, neodvisnih od številke, in prijave te zlorabe ter odstranitve posnetkov spolne zlorabe otrok iz teh storitev, na primer kadar je bila vsebina ali identiteta uporabnika prijavljena organizaciji, ki deluje v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok, ali organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ali kadar je bila uporabnikova vsebina odstranjena ali je bil uporabnikov račun blokiran ali je bila storitev, ki je bila uporabniku ponujena, prekinjena. |
(33) |
Obdelava osebnih in drugih podatkov bi morala biti v skladu z Direktivo 2002/58/ES in načelom najmanjšega obsega podatkov še naprej omejena na podatke o vsebini in s tem povezane podatke o prometu, kolikor je to nujno potrebno za doseganje namena te uredbe. |
(34) |
Odstopanje, ki ga določa ta uredba, bi moralo zajemati kategorije podatkov iz členov 5(1) in 6(1) Direktive 2002/58/ES, ki se uporabljata za obdelavo osebnih in neosebnih podatkov, ki se obdelajo v okviru zagotavljanja medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke. |
(35) |
Cilj te uredbe je uvesti začasno odstopanje od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES, ne da bi prišlo do drobljenja notranjega trga. Poleg tega je malo verjetno, da bi vse države članice lahko pravočasno sprejele nacionalne zakonodajne ukrepe. Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. Uredba uvaja začasno in strogo omejeno odstopanje od uporabe členov 5(1) in 6(1) Direktive 2002/58/ES z nizom zaščitnih ukrepov za zagotovitev, da ne preseže tistega, kar je potrebno za dosego zadanega cilja. |
(36) |
V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (8) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 10. novembra 2020 – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta uredba določa začasna in strogo omejena pravila, ki odstopajo od uporabe nekaterih obveznosti iz Direktive 2002/58/ES, in sicer samo z namenom, da se ponudnikom nekaterih medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke (v nadaljnjem besedilu: ponudniki), omogoči, da brez poseganja v Uredbo (EU) 2016/679 uporabljajo posebne tehnologije za obdelavo osebnih in drugih podatkov, kolikor je nujno potrebno za odkrivanje spolne zlorabe otrok na spletu v njihovih storitvah in prijavo te zlorabe ter odstranitev posnetkov spolne zlorabe otrok na spletu iz njihovih storitev.
2. Ta uredba se ne uporablja za pregledovanje zvočne komunikacije.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„medosebna komunikacijska storitev, neodvisna od številke“ pomeni medosebno komunikacijsko storitev, neodvisno od številke, kot je opredeljena v členu 2, točka 7, Direktive (EU) 2018/1972; |
(2) |
„posnetki spolne zlorabe otrok na spletu“ pomeni:
|
(3) |
„pridobivanje otrok“ pomeni vsako naklepno dejanje, ki je kaznivo dejanje na podlagi člena 6 Direktive 2011/93/EU; |
(4) |
„spolna zloraba otrok na spletu“ pomeni posnetke spolnih zlorab otrok na spletu in pridobivanje otrok. |
Člen 3
Področje uporabe odstopanja
1. Člena 5(1) in 6(1) Direktive 2002/58/ES se ne uporabljata za zaupnost sporočil, ki vključujejo obdelavo osebnih in drugih podatkov s strani ponudnikov v zvezi z opravljanjem medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, kadar:
(a) |
je obdelava:
|
(b) |
so te tehnologije, uporabljene za namene iz točke (a)(i) tega odstavka, v skladu z najsodobnejšo tehnologijo v panogi in čim manj posegajo v zasebnost, vključno z upoštevanjem načela vgrajenega in privzetega varstva podatkov iz člena 25 Uredbe (EU) 2016/679, in se uporabljajo za pregledovanje besedila v komunikacijah, ne morejo razbrati bistva vsebine komunikacij, temveč zaznajo le vzorce, ki kažejo na morebitno spolno zlorabo otrok na spletu; |
(c) |
se v zvezi s posebno tehnologijo, uporabljeno za namene iz točke (a)(i) tega odstavka, opravita predhodna ocena učinka na varstvo podatkov iz člena 35 Uredbe (EU) 2016/679 in predhodno posvetovanje iz člena 36 navedene uredbe; |
(d) |
v zvezi z novo tehnologijo, in sicer tehnologijo, uporabljeno za namene odkrivanja posnetkov spolne zlorabe otrok, ki je pred 2. avgustom 2021 še noben ponudnik ni uporabil pri storitvah, zagotovljenih uporabnikom medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke (v nadaljnjem besedilu: uporabniki), v Uniji, in v zvezi s tehnologijo, uporabljeno za odkrivanje morebitnega pridobivanja otrok, ponudnik pristojnemu organu poroča o ukrepih, sprejetih za dokazovanje skladnosti s pisnimi nasveti, ki jih je pristojni nadzorni organ, imenovan na podlagi poglavja VI, oddelek 1, Uredbe (EU) 2016/679 (v nadaljnjem besedilu: nadzorni organ), izdal v skladu s členom 36(2) navedene uredbe v predhodnem posvetovanju; |
(e) |
so uporabljene tehnologije same po sebi dovolj zanesljive, tako da čim bolj zmanjšujejo stopnjo napake pri odkrivanju vsebin, ki predstavljajo spolno zlorabo otrok na spletu, in da brez odlašanja odpravijo posledice takih napak, če do njih vendarle pride; |
(f) |
so tehnologije, ki se uporabljajo za odkrivanje vzorcev morebitnega pridobivanja otrok, omejene na ustrezne ključne kazalnike in objektivno ugotovljene dejavnike tveganja, kot sta razlika v starosti ter verjetna vključenost otroka v komunikaciji, ki se pregleduje, brez poseganja v pravico do človeškega pregleda; |
(g) |
ponudniki:
|
(h) |
se, kadar se ugotovi domnevna spolna zloraba otrok na spletu, nujno potrebni podatki o vsebini in s tem povezani podatki o prometu, obdelani za namene iz točke (a)(i), in osebni podatki, pridobljeni s tako obdelavo, varno shranijo izključno za namene:
|
(i) |
se podatki hranijo le toliko časa, kot je nujno potrebno za ustrezni namen iz točke (h), in v vsakem primeru največ 12 mesecev od datuma, ko je bila domnevna spolna zloraba otrok na spletu ugotovljena; |
(j) |
se vsak primer utemeljenega in preverjenega suma spolne zlorabe otrok na spletu brez odlašanja prijavi pristojnim nacionalnim organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali organizacijam, ki delujejo v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok. |
2. Pogoj iz odstavka 1, točka (c), se do 3. aprila 2022 ne uporablja za ponudnike, ki:
(a) |
so uporabljali posebno tehnologijo pred 2. avgustom 2021 za namene odstavka 1, točka (a)(i), ne da bi predhodno zaključili postopek posvetovanja o tej tehnologiji; |
(b) |
so postopek posvetovanja začeli pred 3. septembrom 2021 in |
(c) |
v zvezi s postopkom posvetovanja iz točke (b) ustrezno sodelujejo s pristojnim nadzornim organom. |
3. Pogoj iz odstavka 1, točka (d), se do 3. aprila 2022 ne uporablja za ponudnike, ki:
(a) |
so tehnologijo iz odstavka 1, točka (d), uporabljali pred 2. avgustom 2021, ne da bi predhodno zaključili postopek posvetovanja o tej tehnologiji; |
(b) |
so postopek iz odstavka 1, točka (d), začeli pred 3. septembrom 2021; in |
(c) |
v zvezi s postopkom iz odstavka 1, točka (d), ustrezno sodelujejo s pristojnim nadzornim organom. |
Člen 4
Smernice Evropskega odbora za varstvo podatkov
Komisija do 3. septembra 2021 in na podlagi člena 70 Uredbe (EU) 2016/679 Evropski odbor za varstvo podatkov zaprosi, da izda smernice za pomoč nadzornim organom, da za obstoječe in nove tehnologije, ki se uporabljajo samo za namene člena 3(1), točka (a)(i), te uredbe, ocenijo, ali je obdelava s področja uporabe te uredbe s temi tehnologijami skladna z Uredbo (EU) 2016/679.
Člen 5
Učinkovita pravna sredstva
Uporabniki imajo v skladu s členom 79 Uredbe (EU) 2016/679 in členom 15(2) Direktive 2002/58/ES pravico do učinkovitega pravnega sredstva, kadar menijo, da so bile njihove pravice kršene zaradi obdelave osebnih in drugih podatkov za namene člena 3(1), točka (a)(i), te uredbe.
Člen 6
Nadzorni organi
Nadzorni organi, imenovani na podlagi poglavja VI, oddelek 1, Uredbe (EU) 2016/679, spremljajo obdelavo, ki sodi na področje uporabe te uredbe, v skladu s svojimi pristojnostmi in pooblastili iz navedenega poglavja.
Člen 7
Javni seznam organizacij, ki delujejo v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok
1. Ponudniki do 3. septembra 2021 Komisiji sporočijo seznam imen organizacij, ki delujejo v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok, katerim na podlagi te uredbe prijavijo spolne zlorabe otrok na spletu. Ponudniki Komisijo redno obveščajo o morebitnih spremembah tega seznama.
2. Komisija do 3. oktobra 2021 objavi imena organizacij, ki delujejo v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok, o katerih je bila obveščena na podlagi odstavka 1. Komisija ta objavljen seznam posodablja.
Člen 8
Statistični podatki
1. Države članice do 3. avgusta 2022 in nato vsako leto objavijo in Komisiji predložijo poročila s statističnimi podatki o:
(a) |
skupnem številu prijav odkritih spolnih zlorabah otrok na spletu, ki so jih pristojni nacionalni organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj dobili od ponudnikov in organizacij, ki delujejo v javnem interesu proti spolni zlorabi otrok, pri čemer se po možnosti, kadar so na voljo informacije za to, razlikuje med absolutnim številom primerov in večkrat prijavljenimi primeri ter vrsto ponudnika, v storitvi katerega je bila odkrita spolna zloraba otrok na spletu; |
(b) |
številu otrok, identificiranih z ukrepi na podlagi člena 3, glede na spol; |
(c) |
številu obsojenih storilcev. |
2. Komisija statistične podatke iz odstavka 1 tega člena združi in jih upošteva pri pripravi poročila o izvajanju na podlagi člena 9.
Člen 9
Poročilo o izvajanju
1. Komisija do 3. avgusta 2023 na podlagi poročil, predloženih na podlagi člena 3(1), točka (g)(vii), in statističnih podatkov, predloženih na podlagi člena 8, pripravi poročilo o izvajanju te uredbe ter ga predloži in predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.
2. Komisija v poročilu o izvajanju zlasti obravnava:
(a) |
pogoje za obdelavo osebnih in drugih podatkov iz člena 3(1), točka (a)(ii) ter točke (b), (c) in (d); |
(b) |
sorazmernost odstopanja, ki ga določa ta uredba, vključno z oceno statističnih podatkov, ki jih države članice predložijo na podlagi člena 8; |
(c) |
razvoj na tehnološkem področju, ki zadeva dejavnosti iz te uredbe, in v kolikšni meri se z njim izboljša natančnost ter zmanjšajo število in deleži napak (lažno pozitivnih primerov). |
Člen 10
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se do 3. avgusta 2024.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 14. julija 2021
Za Evropski parlament
predsednik
D. M. SASSOLI
Za Svet
predsednik
A. LOGAR
(1) UL C 10, 11.1.2021, str. 63.
(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. julija 2021.
(3) Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).
(4) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).
(5) Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).
(6) Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (UL L 321, 17.12.2018, str. 36).
(7) Direktiva 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (UL L 335, 17.12.2011, str. 1).
(8) Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).
DIREKTIVE
30.7.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 274/52 |
DIREKTIVA (EU) 2021/1233 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 14. julija 2021
o spremembi Direktive (EU) 2017/2397 glede prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Direktiva (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa prehodne ukrepe, da se zagotovi stalna veljavnost potrdil o usposobljenosti, pomorskih knjižic in ladijskih dnevnikov, izdanih pred koncem prehodnega obdobja direktive, ter da se usposobljenim članom posadke omogoči razumno obdobje, v katerem zaprosijo za potrdilo Unije o usposobljenosti ali drugo potrdilo, ki je priznano kot enakovredno. Vendar se razen za dovoljenja za plovbo po Renu iz člena 1(5) Direktive Sveta 96/50/ES (4) navedeni prehodni ukrepi ne uporabljajo za potrdila o usposobljenosti, pomorske knjižice in ladijske dnevnike, ki so jih izdale tretje države in ki jih države članice trenutno priznavajo v okviru nacionalnih zahtev ali mednarodnih sporazumov, ki so se uporabljali pred začetkom veljavnosti Direktive (EU) 2017/2397. |
(2) |
Člen 10(3), (4) in (5) Direktive (EU) 2017/2397 določa postopek in pogoje za priznavanje potrdil, pomorskih knjižic ali ladijskih dnevnikov, ki jih izdajo organi tretje države. |
(3) |
Glede na to, da postopek priznavanja dokumentov tretjih držav temelji na oceni sistemov potrjevanja v tretji državi, ki je predložila zaprosilo, da bi se ugotovilo, ali je izdaja potrdil, pomorskih knjižic ali ladijskih dnevnikov, navedenih v zaprosilu, pogojena z zahtevami, ki so enake zahtevam, določenim v Direktivi (EU) 2017/2397, je malo verjetno, da bo postopek priznavanja končan pred 17. januarjem 2022. |
(4) |
Za zagotovitev nemotenega prehoda na sistem priznavanja dokumentov tretjih držav, določen v členu 10 Direktive (EU) 2017/2397, je treba določiti prehodne ukrepe, ki bodo omogočili čas, potreben, da tretje države uskladijo svoje zahteve z zahtevami, določenimi v navedeni direktivi, ter da Komisija v skladu s členom 10(5) navedene direktive oceni njihove sisteme potrjevanja in po potrebi sprejme izvedbeni akt. Navedeni ukrepi bi tudi zagotovili pravno varnost posameznikom in gospodarskim subjektom, ki delujejo v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh. Glede na navedene cilje je ustrezno presečni datum, glede na katerega dokumenti tretjih držav spadajo na področje uporabe navedenih prehodnih ukrepov, določiti s sklicevanjem na obdobje za prenos navedene direktive, ki se podaljša za dve leti. |
(5) |
Za zagotovitev skladnosti s prehodnimi ukrepi, ki se uporabljajo za države članice na podlagi člena 38 Direktive (EU) 2017/2397, se prehodni ukrepi, ki se uporabljajo za potrdila o usposobljenosti, pomorske knjižice in ladijske dnevnike, ki so jih izdale tretje države in ki jih priznavajo države članice, ne bi smeli uporabljati po 17. januarju 2032. Poleg tega bi moralo biti priznavanje takšnih potrdil o usposobljenosti, pomorskih knjižic in ladijskih dnevnikov omejeno na celinske plovne poti Unije v zadevni državi članici. |
(6) |
Za zagotovitev skladnosti s prehodnimi ukrepi, ki se uporabljajo za potrdila o usposobljenosti, ki so jih izdale države članice, je ustrezno pojasniti, da v zvezi s potrdili tretjih držav zahteve iz člena 10(3) Direktive (EU) 2017/2397 vključujejo tudi zahteve za nadomestitev obstoječih potrdil iz člena 38(1) in (3) navedene direktive. |
(7) |
Zato bi bilo treba Direktivo (EU) 2017/2397 ustrezno spremeniti, da bi se družbam za prevoz po celinskih plovnih poteh in delavcem zagotovilo pravno jasnost in varnost. |
(8) |
V skladu s členom 39(4) Direktive (EU) 2017/2397 državam članicam, v katerih plovba po celinskih plovnih poteh tehnično ni izvedljiva, ni treba prenesti navedene direktive. To odstopanje bi smiselno moralo veljati tudi za to direktivo. |
(9) |
Ker cilja te direktive, in sicer določitve prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
(10) |
Da bi se državam članicam omogočilo, da nemudoma začnejo prenos ukrepov, ki jih določa ta direktiva, bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
Direktiva (EU) 2017/2397 se spremeni:
(1) |
v členu 10 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: „3. Brez poseganja v odstavek 2 tega člena veljajo vsa potrdila o usposobljenosti, pomorske knjižice ali ladijski dnevniki, ki so bili izdani v skladu z nacionalnimi pravili tretje države in določajo zahteve, ki so enake zahtevam iz te direktive, vključno s tistimi iz člena 38(1) in (3), na vseh celinskih plovnih poteh Unije, ob upoštevanju postopka in pogojev iz odstavkov 4 in 5 tega člena.“; |
(2) |
v členu 38 se doda naslednji odstavek: „7. Do 17. januarja 2032 lahko države članice na podlagi svojih nacionalnih zahtev ali mednarodnih sporazumov, ki so se uporabljali pred 16. januarjem 2018, še naprej priznavajo potrdila o usposobljenosti, pomorske knjižice in ladijske dnevnike, ki jih je tretja država izdala pred 18. januarjem 2024. Priznavanje je omejeno na celinske plovne poti na ozemlju zadevne države članice.“. |
Člen 2
1. Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 17. januarja 2022. O tem takoj obvestijo Komisijo.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
Odstopanje iz člena 39(4) Direktive (EU) 2017/2397 se smiselno uporablja za to direktivo.
2. Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 3
Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 4
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Bruslju, 14. julija 2021
Za Evropski parlament
predsednik
D. M. SASSOLI
Za Svet
predsednik
A. LOGAR
(1) UL C 220, 9.6.2021, str. 87.
(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 13. julija 2021.
(3) Direktiva (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi direktiv Sveta 91/672/EGS in 96/50/ES (UL L 345, 27.12.2017, str. 53).
(4) Direktiva Sveta 96/50/ES z dne 23. julija 1996 o uskladitvi pogojev za pridobitev nacionalnih potrdil o usposobljenosti za voditelja čolnov za prevoz blaga in potnikov po notranjih vodnih poteh v Skupnosti (UL L 235, 17.9.1996, str. 31).
II Nezakonodajni akti
MEDNARODNI SPORAZUMI
30.7.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 274/55 |
SKLEP SVETA (EU) 2021/1234
z dne 13. julija 2021
o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 15. junija 2018 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj s Kraljevino Tajsko o sporazumu zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključeneh na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije. |
(2) |
Pogajanja so se zaključila in Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran 7. januarja 2021. |
(3) |
V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2021/373 (2) je bil Sporazum podpisan 7. maja 2021. |
(4) |
Sporazum bi bilo treba odobriti – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije, se odobri v imenu Unije (3).
Člen 2
Predsednik Sveta v imenu Unije poda uradno obvestilo iz člena 4(1) Sporazuma (4).
Člen 3
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 13. julija 2021
Za Svet
predsednik
A. ŠIRCELJ
(1) Odobritev z dne 23. junija 2021 (še ni objavljena v Uradnem listu).
(2) Sklep Sveta (EU) 2021/373 z dne 22. februarja 2021 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (UL L 72, 3.3.2021, str. 1).
(3) Glej stran … tega Uradnega lista.
(4) Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.
30.7.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 274/57 |
SPORAZUM MED EVROPSKO UNIJO IN KRALJEVINO TAJSKO NA PODLAGI ČLENA XXVIII SPLOŠNEGA SPORAZUMA O CARINAH IN TRGOVINI (GATT) 1994 V ZVEZI S SPREMEMBO KONCESIJ ZA VSE TARIFNE KVOTE, VKLJUČENE NA SEZNAM EU CLXXV, ZARADI IZSTOPA ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IZ EVROPSKE UNIJE
EVROPSKA UNIJA, na eni strani
in
KRALJEVINA TAJSKA, na drugi strani,
v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici,
OB UPOŠTEVANJU, da sta pogodbenici uspešno zaključili pogajanja na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije, kot je bilo sporočeno članicam Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: članice STO) v dokumentu G/SECRET/42/Add.2,
STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
Člen 1
Cilj
Cilj tega sporazuma je doseči dogovor o količinah porazdelitve vseh tarifnih kvot in s tem povezanih količinskih obveznosti Evropske unije brez Združenega kraljestva, kjer ima Kraljevina Tajska pravico do pogajanj in posvetovanja v skladu s členom XXVIII GATT 1994, kot je navedeno v dopisu Evropske unije z dne 25. februarja 2019.
Člen 2
Načelo in metodologija porazdelitve tarifnih kvot
Kraljevina Tajska se strinja z načelom in metodologijo porazdelitve načrtovanih količinskih obveznosti v obliki tarifnih kvot Evropske unije, ki so vključevale Združeno kraljestvo, na podlagi katerih se Evropski uniji dodeli količina brez Združenega kraljestva, preostanek količine pa se dodeli Združenemu kraljestvu.
Člen 3
Tarifne kvote Evropske unije brez Združenega kraljestva
1. Pogodbenici se dogovorita o količini za nekatere tarifne kvote Evropske unije, ki ne vključuje več Združenega kraljestva od 1. januarja 2021 ali od datuma, ko Združeno kraljestvo preneha biti vključeno na seznam koncesij in obveznosti Evropske unije CLXXV, kot je navedeno v zadnjem stolpcu Priloge k temu sporazumu.
2. Ta sporazum ne posega v pogajanja med Evropsko unijo in drugimi članicami STO o pravicah iz člena XXVIII GATT 1994 glede zadevnih tarifnih kvot erga omnes. Evropska unija se zavezuje, da se bo posvetovala s Kraljevino Tajsko, če bi rezultat teh pogajanj spremenil deleže iz dokumenta G/SECRET/42/Add.2.
3. Priloga k temu sporazumu je sestavni del tega sporazuma.
Člen 4
Končne določbe
1. Ta sporazum začne veljati prvi dan po dnevu, ko se pogodbenici medsebojno obvestita, da so njuni postopki zaključeni. Uporablja se od navedenega dne.
2. Ta ureditev predstavlja sporazum med pogodbenicama za namene člena XXVIII:3(a) in (b) GATT 1994.
3. Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.
V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.
Съставено в Брюксел на седми май две хиляди двадесет и първа година.
Hecho en Bruselas, el siete de mayo de dos mil veintiuno.
V Bruselu dne sedmého května dva tisíce dvacet jedna.
Udfærdiget i Bruxelles den syvende maj to tusind og enogtyve.
Geschehen zu Brüssel am siebten Mai zweitausendeinundzwanzig.
Kahe tuhande kahekümne esimese aasta maikuu seitsmendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εφτά Μαΐου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.
Done at Brussels on the seventh day of May in the year two thousand and twenty one.
Fait à Bruxelles, le sept mai deux mille vingt et un.
Sastavljeno u Bruxellesu sedmog svibnja godine dvije tisuće dvadeset prve.
Fatto a Bruxelles, addì sette maggio duemilaventuno.
Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada septītajā maijā.
Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų gegužės septintą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év május havának hetedik napján.
Magħmul fi Brussell, fis-seba jum ta’ Mejju fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.
Gedaan te Brussel, zeven mei tweeduizend eenentwintig.
Sporządzono w Brukseli dnia siódmego maja roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.
Feito em Bruxelas, em sete de maio de dois mil e vinte e um.
Întocmit la Bruxelles la șapte mai două mii douăzeci și unu.
V Bruseli siedmeho mája dvetisícdvadsaťjeden.
V Bruslju, sedmega maja dva tisoč enaindvajset.
Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.
Utfärdat i Bryssel den sjunde maj år tjugohundratjugoett.
PRILOGA
SEZNAM TARIFNIH KVOT EU ZA KRALJEVINO TAJSKO PO IZSTOPU ZDRUŽENEGA KRALJESTVA (OD 1. JANUARJA 2021)
|
Številka v skladu z uradnim obvestilom G/SECRET/42/Add.2 |
Oznaka HS |
Opis |
Trenutna koncesija na seznamu EU CLXXV (EU 28) |
Država dobaviteljica |
Končna koncesija za EU (v tonah) |
1 |
029 |
0210 99 39 |
Soljeno perutninsko meso |
92 610 |
Kraljevina Tajska |
81 968 |
2 |
052 |
0714 10 00 |
Manioka (cassava) |
5 750 000 |
Kraljevina Tajska |
3 096 027 |
3 |
055 |
0714 20 90 |
Sladki krompir, razen tistega za prehrano ljudi |
5 000 |
Razen Kitajske |
4 985 |
4 |
074 |
1006 10 |
Neoluščen riž |
7 |
Erga omnes |
5 |
5 |
075 |
1006 20 |
Oluščen ali rjav riž |
1 634 |
Erga omnes |
1 416 |
6 |
076 |
1006 30 |
Manj brušen ali popolnoma brušen riž |
63 000 |
Erga omnes |
36 731 |
7 |
077 |
1006 30 |
Manj brušen ali popolnoma brušen riž |
4 313 |
Kraljevina Tajska |
3 663 |
8 |
078 |
1006 30 |
Manj brušen ali popolnoma brušen riž |
1 200 |
Kraljevina Tajska |
1 019 |
9 |
078 |
1006 30 |
Manj brušen ali popolnoma brušen riž |
25 516 |
Erga omnes |
22 442 |
10 |
079 |
1006 40 00 |
Lomljen riž |
1 000 |
Erga omnes |
1 000 |
11 |
080 |
1006 40 00 |
Lomljen riž |
31 788 |
Erga omnes |
26 581 |
12 |
081 |
1006 40 00 |
Lomljen riž |
100 000 |
Erga omnes |
93 709 |
13 |
085 |
1108 14 00 |
Škrob iz manioke |
8 000 |
Erga omnes |
6 632 |
14 |
086 |
1108 14 00 |
Škrob iz manioke |
2 000 |
Erga omnes |
1 658 |
15 |
089 |
1602 32 11 |
Predelano piščančje meso, nekuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov |
340 |
Razen Brazilije |
236 |
16 |
090 |
1602 32 19 |
Kuhano meso kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus |
160 033 |
Kraljevina Tajska |
53 866 |
17 |
091 |
1602 32 30 |
Predelano piščančje meso, ki vsebuje 25 mas. % ali več, vendar manj kot 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov |
14 000 |
Kraljevina Tajska |
2 435 |
18 |
092 |
1602 32 90 |
Predelano piščančje meso, ki vsebuje 25 mas. % ali manj perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov |
2 100 |
Kraljevina Tajska |
1 940 |
19 |
093 |
1602 39 21 |
Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, nekuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov |
10 |
Kraljevina Tajska |
10 |
20 |
094 |
1602 39 29 |
Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, kuhano, ki vsebuje 57 mas. % ali več perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov |
13 500 |
Kraljevina Tajska |
8 572 |
21 |
095 |
1602 39 85 |
Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, kuhano, ki vsebuje 25 mas. % ali več, vendar manj kot 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov |
600 |
Kraljevina Tajska |
300 |
22 |
096 |
1602 39 85 |
Predelano račje, gosje ali pegatkino meso, kuhano, ki vsebuje manj kot 25 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov |
600 |
Kraljevina Tajska |
278 |
23 |
105 |
1901 90 99 1904 30 00 1904 90 80 1905 90 20 |
Pripravki hrane z žitaricami |
191 |
Erga omnes |
191 |
24 |
106 |
1902 11 00 1902 19 10 1902 19 90 1902 20 91 1902 20 99 1902 30 10 1902 30 90 1902 40 10 1902 40 90 |
Testenine |
532 |
Erga omnes |
497 |
25 |
107 |
1905 90 10 1905 90 20 1905 90 30 1905 90 45 1905 90 55 1905 90 60 1905 90 90 |
Keksi |
409 |
Erga omnes |
409 |
26 |
005 |
0304 89 90 |
Ribe rodu Allocyttus in vrste Pseudocyttus maculatus |
200 |
Erga omnes |
200 |
27 |
007 |
1604 20 50 |
Pripravljene ali konzervirane ribe (razen celih ali v kosih): sardele, palamide, skuše vrste Scomber scombrus in Scomber japonicus, ribe vrste Orcynopsis unicolor |
865 |
Erga omnes |
631 |
28 |
008 |
1604 20 50 |
Pripravljene ali konzervirane ribe (razen celih ali v kosih): sardele, palamide, skuše vrste Scomber scombrus in Scomber japonicus, ribe vrste Orcynopsis unicolor |
1 410 |
Kraljevina Tajska |
423 |
29 |
009 |
1604 20 70 |
Pripravljene ali konzervirane ribe (razen celih ali v kosih): tuni, progasti tuni ali druge ribe iz rodu Euthynnus |
742 |
Erga omnes |
742 |
30 |
010 |
1604 20 70 |
Pripravljene ali konzervirane ribe (razen celih ali v kosih): tuni, progasti tuni ali druge ribe iz rodu Euthynnus |
1 816 |
Kraljevina Tajska |
1 816 |
31 |
011 |
1605 21 10 |
Kozice, pripravljene ali konzervirane, v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2 kg (razen samo dimljenih in v nepredušni embalaži) |
500 |
Erga omnes |
474 |
|
|
1605 21 90 |
Kozice, pripravljene ali konzervirane, v izvirnem pakiranju z neto vsebino nad 2 kg (razen samo dimljenih in v nepredušni embalaži) |
|
|
|
|
|
1605 29 00 |
Kozice, pripravljene ali konzervirane, v nepredušni embalaži (razen dimljenih) |
|
|
|