ISSN 1977-0804 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 210 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Letnik 64 |
Vsebina |
|
II Nezakonodajni akti |
Stran |
|
|
UREDBE |
|
|
* |
||
|
|
SKLEPI |
|
|
* |
||
|
* |
Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/945 z dne 10. junija 2021 o osnutku odloka, ki ga je Romunija priglasila glede informacij o svežosti rib (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 4052) ( 1 ) |
|
|
|
PRIPOROČILA |
|
|
* |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP. |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
II Nezakonodajni akti
UREDBE
14.6.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 210/1 |
UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2021/943
z dne 14. maja 2021
o spremembi Uredbe (EU) 2015/534 o poročanju nadzorniških finančnih informacij (ECB/2021/24)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 4(1), člena 4(3), člena 6(2), člena 6(5)(d) in člena 10 Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (2) ter zlasti člena 21(1), člena 140 in člena 141(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Evropska komisija je na podlagi osnutkov izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je predložil Evropski bančni organ (EBA), nedavno sprejela Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/451 (3), ki razveljavlja in nadomešča Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 680/2014 (4). |
(2) |
Ker Uredba (EU) 2015/534 Evropske centralne banke (ECB/2015/13) (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba ECB o FINREP) za svoje namene določa uporabo predlog, ki jih je pripravil organ EBA in so bile predpisane z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014, je treba v uredbi ECB o FINREP ustrezno posodobiti sklicevanja na Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014. Upoštevati je treba tudi druge spremembe, zaradi katerih je treba posodobiti sklicevanja na Izvedbeno uredbo (EU) 2021/451, da se zagotovi, da bo uredba ECB o FINREP še naprej skladna z veljavno izvedbeno uredbo Komisije. Te spremembe vključujejo nekatere spremembe poimenovanja in strukture nekaterih predlog v prilogah k uredbi ECB o FINREP, da bi se to uskladilo s poimenovanjem in strukturo predlog v prilogah k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451. |
(3) |
Evropski parlament in Svet Evropske unije sta 20. maja 2019 sprejela Uredbo (EU) 2019/876 (6), ki spreminja Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Sklicevanja na Uredbo (EU) št. 575/2013 v uredbi ECB o FINREP bi bilo treba ustrezno posodobiti. |
(4) |
Zaradi pravne varnosti je treba zagotoviti, da se bodo spremembe sklicevanj uporabljale od istega datuma kot razveljavitev Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014. Zato bi se morala ta uredba uporabljati od datuma začetka uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2021/451, tj. od 28. junija 2021. |
(5) |
Zato je treba Uredbo (EU) 2015/534 (ECB/2015/13) ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Spremembe
Uredba (EU) 2015/534 (ECB/2015/13) se spremeni:
(1) |
člen 1 se spremeni:
|
(2) |
člen 4 se nadomesti z naslednjim: „Člen 4 Oblika in pogostost poročanja na konsolidirani podlagi ter referenčni datumi poročanja in datumi predložitve za pomembne kreditne institucije, ki za nadzorniško poročanje na konsolidirani podlagi v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU ) št. 575/2013 uporabljajo MSRP V skladu s členom 430(4) Uredbe (EU) št. 575/2013 pomembne kreditne institucije, ki za nadzorniško poročanje na konsolidirani podlagi v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, poročajo nadzorniške finančne informacije, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) 2021/451, na konsolidirani podlagi.“; |
(3) |
člen 5 se nadomesti z naslednjim: „Člen 5 Oblika in pogostost poročanja na konsolidirani podlagi ter referenčni datumi poročanja in datumi predložitve za pomembne kreditne institucije, ki na konsolidirani podlagi uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS V skladu s členom 430(9) Uredbe (EU) št. 575/2013 pomembne kreditne institucije, ki niso zajete v členu 4, za katere na konsolidirani podlagi veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, poročajo nadzorniške finančne informacije na konsolidirani podlagi, kakor je določeno v členu 12 Izvedbene uredbe (EU) 2021/451.“; |
(4) |
člen 6 se spremeni:
|
(5) |
člen 7 se spremeni:
|
(6) |
v točkah (a) in (b) člena 8(4) se besedilo „Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014“ nadomesti z besedilom „Izvedbene uredbe (EU) 2021/451“; |
(7) |
člen 9(1) se spremeni:
|
(8) |
v členu 10(2) se besedilo „Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014“ nadomesti z besedilom „Izvedbene uredbe (EU) 2021/451“; |
(9) |
člen 11 se spremeni:
|
(10) |
v točkah (a) in (b) člena 12(4) se besedilo „Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014“ nadomesti z besedilom „Izvedbene uredbe (EU) 2021/451“; |
(11) |
člen 13 se spremeni:
|
(12) |
člen 14 se spremeni:
|
(13) |
v točkah (a) in (b) člena 15(4) se besedilo „Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014“ nadomesti z besedilom „Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451“; |
(14) |
priloge k Uredbi (EU) 2015/534 (ECB/2015/13) se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
Člen 2
Končne določbe
1. Ta uredba začne veljati peti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
2. Uporablja se od 28. junija 2021.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Frankfurtu na Majni, 14. maja 2021
Za Svet ECB
predsednica ECB
Christine LAGARDE
(1) UL L 287, 29.10.2013, str. 63.
(2) UL L 141, 14.5.2014, str. 1.
(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/451 z dne 17. decembra 2020 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za uporabo Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 (UL L 97, 19.3.2021, str. 1).
(4) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).
(5) Uredba (EU) 2015/534 Evropske centralne banke z dne 17. marca 2015 o poročanju nadzorniških finančnih informacij (ECB/2015/13) (UL L 86, 31.3.2015, str. 13).
(6) Uredba (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in razkritja ter Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 150, 7.6.2019, str. 1).
(7) Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).
PRILOGA
Priloge k Uredbi (EU) 2015/534 (ECB/2015/13) se spremenijo:
(1) |
Priloga I se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA I Poenostavljeno poročanje nadzorniških finančnih informacij 1. Za nadzorovane subjekte, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, ter za nadzorovane subjekte, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS in so združljivi z MSRP, ‚poenostavljeno poročanje nadzorniških finančnih informacij‘ vključuje predloge iz Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451, ki so navedene v tabeli 1. 2. Za nadzorovane subjekte, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, razen tistih, ki so zajeti v odstavku 1, ‚poenostavljeno poročanje nadzorniških finančnih informacij‘ vključuje predloge iz Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451, ki so navedene v tabeli 2. 2a. Kot izjema od odstavka 2 lahko vsak pristojni nacionalni organ odloči, da subjekti iz odstavka 2 s sedežem v njegovi državi članici poročajo:
3. Informacije iz odstavkov 1 in 2 se poročajo v skladu z navodili iz Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451. 4. Predloge 17.1, 17.2 in 17.3 v tabelah 1 in 2 se zagotovijo samo za kreditne institucije, ki poročajo na konsolidirani podlagi. Predloga 40.1 v tabelah 1 in 2 se zagotovi za kreditne institucije, ki poročajo na konsolidirani podlagi, ter za kreditne institucije, ki niso del skupine in poročajo na posamični podlagi. 5. Za namene izračuna praga, navedenega v delu 2 tabel 1 in 2 v tej prilogi, se uporablja drugi pododstavek člena 5(5) Izvedbene uredbe (EU) 2021/451.Tabela 1
Tabela 2
|
(2) |
Priloga II se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA II Najbolj poenostavljeno poročanje nadzorniških finančnih informacij 1. Za nadzorovane subjekte, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, ter za nadzorovane subjekte, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS in so združljivi z MSRP, ‚najbolj poenostavljeno poročanje nadzorniških finančnih informacij‘ vključuje predloge iz Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451, ki so navedene v tabeli 3.Tabela 3
2. Za nadzorovane subjekte, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, razen tistih, ki so zajeti v odstavku 1, ‚najbolj poenostavljeno poročanje nadzorniških finančnih informacij‘ vključuje predloge iz Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451, ki so navedene v tabeli 4.Tabela 4
3. Informacije iz odstavkov 1 in 2 se poročajo v skladu z navodili iz Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451. 4. Kot izjema od odstavka 2 lahko vsak pristojni nacionalni organ odloči, da subjekti iz odstavka 2 s sedežem v njegovi državi članici poročajo:
|
(3) |
Priloga III se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA III Podatkovne točke za poročanje nadzorniških finančnih informacij 1. Za nadzorovane subjekte, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, ter za nadzorovane subjekte, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS in so združljivi z MSRP, ‚podatkovne točke za poročanje nadzorniških finančnih informacij‘ vključujejo podatkovne točke iz Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451, ki so določene v Prilogi IV k tej uredbi. 2. Za nadzorovane subjekte, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, razen tistih, ki so zajeti v odstavku 1, ‚podatkovne točke za poročanje nadzorniških finančnih informacij‘ vključujejo podatkovne točke iz Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451, ki so določene v Prilogi V k tej uredbi. 3. Informacije iz odstavkov 1 in 2 se poročajo v skladu z navodili iz Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/451 |
(4) |
Priloga IV se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA IV ‚Podatkovne točke FINREP‘ v skladu z MSRP ali nacionalnimi GAAP, združljivimi z MSRP
1. Bilanca stanja [izkaz finančnega položaja] 1.1 Sredstva
1.2 Obveznosti
1.3 Lastniški kapital
2. Izkaz poslovnega izida
5. Razčlenitev kreditov, ki niso v posesti za trgovanje, in drugih finančnih sredstev po produktih 5.1 Krediti in druga finančna sredstva, ki niso tisti v posesti za trgovanje, trgovalna sredstva ali sredstva v posesti za prodajo, po produktih
8. Razčlenitev finančnih obveznosti 8.1 Razčlenitev finančnih obveznosti po produktih in po sektorju nasprotne stranke
8.2 Podrejene finančne obveznosti
10. Izvedeni finančni instrumenti – za trgovanje in za ekonomska varovanja
11. Obračunavanje varovanja pred tveganjem 11.1 Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem: razčlenitev po vrsti tveganja in vrsti varovanja
18 Informacije o donosnih in nedonosnih izpostavljenostih 18.0 Informacije o donosnih in nedonosnih izpostavljenostih
18 Informacije o donosnih in nedonosnih izpostavljenostih 18.0 Informacije o donosnih in nedonosnih izpostavljenostih
19. Informacije o restrukturiranih izpostavljenostih
19. Informacije o restrukturiranih izpostavljenostih
|
(5) |
Priloga V se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA V ‚Podatkovne točke FINREP‘ v skladu z nacionalnimi računovodskimi okviri
1. Bilanca stanja [izkaz finančnega položaja] 1.1 Sredstva
1.2 Obveznosti
1.3 Lastniški kapital
2. Izkaz poslovnega izida
5. Razčlenitev kreditov, ki niso v posesti za trgovanje, in drugih finančnih sredstev po produktih 5.1 Krediti in druga finančna sredstva, ki niso tisti v posesti za trgovanje, trgovalna sredstva ali sredstva v posesti za prodajo, po produktih
8. Razčlenitev finančnih obveznosti 8.1 Razčlenitev finančnih obveznosti po produktih in po sektorju nasprotne stranke
8.2 Podrejene finančne obveznosti
10. Izvedeni finančni instrumenti – za trgovanje in za ekonomska varovanja
11. Obračunavanje varovanja pred tveganjem 11.2 Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z nacionalnimi GAAP: razčlenitev po vrsti tveganja
18 Informacije o donosnih in nedonosnih izpostavljenostih 18.0 Informacije o donosnih in nedonosnih izpostavljenostih
18 Informacije o donosnih in nedonosnih izpostavljenostih 18.0 Informacije o donosnih in nedonosnih izpostavljenostih
19. Informacije o restrukturiranih izpostavljenostih
19. Informacije o restrukturiranih izpostavljenostih
|
SKLEPI
14.6.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 210/45 |
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/944
z dne 3. junija 2021
o podaljšanju obdobij zbiranja izjav o podpori za nekatere evropske državljanske pobude v skladu z Uredbo (EU) 2020/1042 Evropskega parlamenta in Sveta
(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 3879)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/1042 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi začasnih ukrepov glede rokov za faze zbiranja, preverjanja in pregleda iz Uredbe (EU) 2019/788 o evropski državljanski pobudi zaradi izbruha COVID-19 (1) in zlasti člena 2(2) Uredbe,
po posvetovanju z odborom za evropsko državljansko pobudo, ustanovljenim s členom 22 Uredbe (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (EU) 2020/1042 določa začasne ukrepe v zvezi z evropsko državljansko pobudo za reševanje izzivov, s katerimi so se soočali organizatorji državljanskih pobud, nacionalne uprave in institucije Unije, potem ko je Svetovna zdravstvena organizacija marca 2020 objavila, da je postal izbruh COVID-19 svetovna pandemija. Države članice so v mesecih po objavi sprejele omejevalne ukrepe za boj proti krizi na področju javnega zdravja. Zaradi tega se je v skoraj vseh državah članicah ustavilo javno življenje. Uredba (EU) 2020/1042 je zato podaljšala nekatere roke iz Uredbe (EU) 2019/788. |
(2) |
Uredba (EU) 2020/1042 pooblašča Komisijo, da v nekaterih okoliščinah obdobja zbiranja dodatno podaljša za tri mesece. Pogoji za vsako nadaljnje podaljšanje so podobni pogojem, ki so privedli do prvotnega podaljšanja po izbruhu COVID-19 marca 2020, in sicer da vsaj četrtina držav članic ali skupina držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, izvaja ukrepe v odziv na pandemijo COVID-19, kar znatno ovira zmožnost organizatorjev, da zbirajo izjave o podpori v papirni obliki in javnost obveščajo o svojih tekočih pobudah. |
(3) |
Komisija od sprejetja Uredbe (EU) 2020/1042 julija 2020 pozorno spremlja razmere v državah članicah. |
(4) |
Komisija je 17. decembra 2020 (3) in nato ponovno 19. februarja 2021 (4) odobrila nadaljnje trimesečno podaljšanje pobud, ki so bile v postopku zbiranja izjav o podpori, potem ko je ocenila, da so pogoji za odobritev takega podaljšanja v skladu z Uredbo (EU) 2020/1042 izpolnjeni. Sorazmerno podaljšanje je bilo odobreno za pobude, za katere se je obdobje zbiranja začelo v obdobjih podaljšanja. |
(5) |
Od 1. februarja 2021 se razmere pandemije COVID-19 v več državah članicah niso bistveno spremenile. Konec aprila 2021 so se za ustavitev ali upočasnitev širjenja bolezni COVID-19 v znatnem številu držav članic še naprej uporabljali ukrepi za omejitev prostega gibanja državljanov na njihovih ozemljih. Sedem držav članic je 19. aprila 2021 poročalo, da uporabljajo nacionalne ukrepe za omejitev gibanja, ki državljanom prepovedujejo ali znatno omejujejo svobodo prostega gibanja na njihovem ozemlju, 12 držav članic pa je poročalo, da izvajajo lokalne ukrepe za omejitev gibanja. Navedene omejitve gibanja so povezane z dodatnimi ukrepi s podobnimi omejevalnimi učinki na javno življenje na njihovem ozemlju ali vsaj na znatnem delu njihovega ozemlja, vključno z omejevanjem dostopa do javnih prostorov, zaprtjem ali omejenim odprtjem trgovin, restavracij in gostišč, strogimi omejitvami števila udeležencev na javnih in zasebnih zborovanjih oziroma srečanjih ter uvedbo policijske ure. Kombinacija navedenih ukrepov znatno vpliva na zmožnost organizatorjev, da zbirajo izjave o podpori v papirni obliki in javnost obveščajo o svojih tekočih pobudah. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij bodo navedeni ukrepi ali ukrepi s podobnim učinkom verjetno veljali vsaj tri mesece. |
(6) |
Zadevne države članice predstavljajo vsaj četrtino držav članic in več kot 35 % prebivalstva Unije. |
(7) |
Zato je mogoče sklepati, da so v zvezi s petimi pobudami, za katere je 1. maja 2021 potekalo obdobje zbiranja, izpolnjeni pogoji za odobritev podaljšanja obdobij zbiranja. Navedena obdobja zbiranja bi bilo zato treba podaljšati za tri mesece. |
(8) |
Komisija je 19. februarja 2021 odobrila podaljšanje 14 pobud. Za devet pobud nadaljnje podaljšanje ni mogoče, saj je bilo zanje že odobreno najdaljše možno podaljšanje za 12 mesecev. |
(9) |
Za pobude, za katere se je obdobje zbiranja začelo med 1. majem 2021 in datumom sprejetja tega sklepa, bi bilo treba obdobje zbiranja podaljšati do 1. avgusta 2022 – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Če je 1. maja 2021 še potekalo zbiranje izjav o podpori evropski državljanski pobudi (v nadaljnjem besedilu: pobuda), se najdaljše obdobje zbiranja izjav za to pobudo podaljša za obdobje treh mesecev.
2. Če se je zbiranje izjav o podpori za pobudo začelo med 1. majem 2021 in datumom sprejetja tega sklepa, se najdaljše obdobje zbiranja za to pobudo podaljša do 1. avgusta 2022.
Člen 2
Novi končni datumi obdobij zbiranja za naslednje pobude so:
— |
za pobudo „VOLIVCI BREZ MEJA, polne politične pravice za državljane EU“: 11. junij 2022, |
— |
za pobudo „Uvedba univerzalnega temeljnega dohodka (UTD) v celotni EU“: 25. junij 2022, |
— |
za pobudo „Libertà di condividere“: 1. avgust 2022, |
— |
za pobudo „Pravica do zdravljenja“: 1. avgust 2022, |
— |
za pobudo z naslovom „Pobuda civilne družbe za prepoved praks biometričnega množičnega nadzora“: 1. avgust 2022, |
— |
za pobudo „Zeleni strešni vrtovi“ („Green Garden Roof Tops“): 1. avgust 2022. |
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na:
— |
skupino organizatorjev pobude „VOLIVCI BREZ MEJA, polne politične pravice za državljane EU“, |
— |
skupino organizatorjev pobude „Uvedba univerzalnega temeljnega dohodka (UTD) v celotni EU“, |
— |
skupino organizatorjev pobude „Libertà di condividere“, |
— |
skupino organizatorjev pobude „Pravica do zdravljenja“, |
— |
skupino organizatorjev pobude z naslovom „Pobuda civilne družbe za prepoved praks biometričnega množičnega nadzora“, |
— |
skupino organizatorjev pobude „Zeleni strešni vrtovi“. |
V Bruslju, 3. junija 2021
Za Komisijo
Věra JOUROVÁ
podpredsednica
(1) UL L 231, 17.7.2020, str. 7.
(2) Uredba (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o evropski državljanski pobudi (UL L 130, 17.5.2019, str. 55).
(3) Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/2200 z dne 17. decembra 2020 o podaljšanju obdobij zbiranja izjav o podpori za nekatere evropske državljanske pobude v skladu z Uredbo (EU) 2020/1042 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 434, 23.12.2020, str. 56).
(4) Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/360 z dne 19. februarja 2021 o podaljšanju obdobij zbiranja izjav o podpori za nekatere evropske državljanske pobude v skladu z Uredbo (EU) 2020/1042 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 69, 26.2.2021, str. 9).
14.6.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 210/48 |
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/945
z dne 10. junija 2021
o osnutku odloka, ki ga je Romunija priglasila glede informacij o svežosti rib
(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 4052)
(Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (1) ter zlasti člena 45(4) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
V skladu s členom 45(1) Uredbe (EU) št. 1169/2011 so romunski organi 18. novembra 2019 Komisiji priglasili nacionalni osnutek odloka o zahtevi, v skladu s katero morajo gospodarski subjekti potrošnikom zagotoviti informacije o svežosti rib (v nadaljnjem besedilu: osnutek odloka). |
(2) |
Uredba (EU) št. 1169/2011 določa splošna načela, zahteve in odgovornosti glede informacij o živilih in zlasti njihovega označevanja. V zvezi s tem so v členu 9(1) Uredbe (EU) št. 1169/2011 navedeni podatki, ki jih je treba navesti na živilih v skladu s členi 10 do 35 in ob upoštevanju izjem iz njih. |
(3) |
Člen 39(1) Uredbe (EU) št. 1169/2011 določa, da lahko poleg obveznih podatkov iz člena 9(1) in člena 10 države članice v skladu s postopkom iz člena 45 sprejmejo ukrepe, s katerimi se lahko zahtevajo dodatni obvezni podatki za posebne vrste ali kategorije živil iz enega od naslednjih razlogov: varovanje javnega zdravja, varstvo potrošnikov, preprečitev goljufij, varstvo pravic industrijske in poslovne lastnine, navedbe izvora, registrirane označbe porekla in preprečevanje nepoštene konkurence. |
(4) |
Osnutek odloka z določitvijo nacionalnih ukrepov za zagotavljanje informacij o svežosti rib potrošnikom določa dodatne obvezne podatke za posebne kategorije živil v smislu člena 39(1) Uredbe (EU) št. 1169/2011. Zato je treba preučiti njegovo združljivost z navedenimi zahtevami navedene uredbe in določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
(5) |
Člen 2 priglašenega osnutka odloka določa, da morajo gospodarski subjekti v neposredni bližini divjih ali gojenih nepredpakiranih celih svežih rib prikazati eno od naslednjih štirih navedb: (a) ribe so bile ulovljene pred 0–2 dnevi, (b) ribe so bile ulovljene pred 2–3 dnevi, (c) ribe so bile ulovljene pred 3–4 dnevi ali (d) ribe so bile ulovljene pred več kot 5 dnevi. |
(6) |
Romunski organi pojasnjujejo, da je namen osnutka odloka zagotoviti, da imajo romunski potrošniki boljše informacije o tem, kako sveži so trženi proizvodi, v tem primeru ribe, in da ponujeni proizvodi ne vplivajo na njihovo življenje ali zdravje. Romunski organi pojasnjujejo, da so inšpekcijski pregledi nacionalnega organa za varstvo potrošnikov (ANPC) pokazali, da se kot sveže ribe tržijo živila, ki dejansko niso sveža, kar ogroža zdravje potrošnikov, ki jih uporabljajo. |
(7) |
Po zahtevi Komisije za pojasnila so romunski organi z dopisom z dne 25. junija 2020 pojasnili področje uporabe osnutka odloka in informacije, ki bi jih bilo treba zagotoviti potrošnikom, ter ponovili utemeljitve za sprejetje osnutka. |
(8) |
Člen 1(4) Uredbe (EU) št. 1169/2011 določa, da se navedena uredba uporablja brez poseganja v zahteve za označevanje, določene v posebnih določbah Unije, ki se uporabljajo za posamezna živila. |
(9) |
Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva določa skupne tržne standarde za ribe, vključno s posebnimi določbami o informacijah za potrošnike. Med drugim določa pravila o obveznih in prostovoljnih informacijah za potrošnike, ki jih je treba navesti na ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki se tržijo v Uniji, ne glede na njihovo poreklo ali način trženja. |
(10) |
Člen 35(1)(a) do (e) Uredbe (EU) št. 1379/2013 določa pet obveznih navedb, ki se uporabljajo posebej za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. V skladu s členom 39(1)(a) Uredbe (EU) št. 1379/2013 je datum ulova ribiških proizvodov ali datum nabiranja ali ulova proizvodov iz ribogojstva informacija, ki se lahko predloži prostovoljno, pod pogojem, da je jasna in nedvoumna. |
(11) |
Čeprav so informacije, ki jih zahteva osnutek odloka, izražene drugače, so enakovredne informacijam o datumu ulova ali nabiranja. Na podlagi navedb iz člena 2 osnutka odloka lahko potrošnik izračuna datum ulova ali nabiranja. Navedbe tudi služijo istemu namenu kot navedba datuma ulova ali nabiranja, in sicer obveščanju potrošnikov o svežosti rib. |
(12) |
Ker je zagotavljanje informacij o datumu ulova ali nabiranja na ravni EU harmonizirano kot prostovoljna navedba, države članice ne smejo zahtevati, da je navedba datuma ulova ali nabiranja dodatna obvezna navedba. Tak nacionalni ukrep bi bil v nasprotju z določbami prava Unije. |
(13) |
Poleg tega sta varovanje zdravja in zagotavljanje informacij potrošnikom, ki sta po mnenju romunskih organov razloga za sprejetje osnutka nacionalnega ukrepa, cilja Uredbe (EU) št. 1379/2013. To je razvidno iz uvodnih izjav 20 in 21 ter členov 7(1)(c) in 35(1)(e) navedene uredbe. |
(14) |
Zakonodaja EU pristojnim nacionalnim organom zagotavlja načine za varovanje zdravja in varnosti prebivalstva ter preprečuje zavajanje potrošnikov glede značilnosti ribiških proizvodov, danih na trg na njihovem ozemlju. |
(15) |
V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3) se živila, ki niso varna, ne smejo dajati v promet. |
(16) |
Člen 17(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 določa splošno dolžnost pristojnih organov v državah članicah, da spremljajo in preverjajo, ali se zahteve živilske zakonodaje v vseh fazah prehranske verige celovito in učinkovito izvajajo. |
(17) |
Člen 17(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 nosilcem živilske dejavnosti nalaga obveznost dejavnega sodelovanja pri izvajanju zahtev živilske zakonodaje s preverjanjem izpolnjevanja takih zahtev. Nosilci živilske dejavnosti so primarno pravno odgovorni za zagotavljanje skladnosti z živilsko zakonodajo, zlasti varnosti hrane. |
(18) |
V skladu s členom 7(1)(a) Uredbe (EU) št. 1169/2011 informacije o živilih ne smejo biti zavajajoče glede značilnosti živila in še posebej njegove narave, identitete, lastnosti, sestave, količine, roka uporabnosti, države porekla ali kraja izvora, načina proizvodnje ali pridelave. |
(19) |
Zakonodaja EU pristojnim nacionalnim organom zagotavlja načine za varovanje zdravja in varnosti prebivalstva ter preprečuje zavajanje potrošnikov glede značilnosti ribiških proizvodov, danih na trg na njihovem ozemlju, zato nacionalni ukrepi iz navedenih razlogov niso upravičljivi. |
(20) |
Glede na zgoraj navedeno bi bile določbe osnutka odloka o zahtevi, da morajo gospodarski subjekti potrošnikom zagotoviti informacije o svežosti rib, v nasprotju s členom 39(1)(a) Uredbe (EU) št. 1379/2013. |
(21) |
Glede na te ugotovitve je Komisija o osnutku odloka 22. septembra 2020 podala negativno mnenje v skladu s členom 45(3) Uredbe (EU) št. 1169/2011. Komisija je negativno mnenje romunskim organom poslala 23. septembra 2020. |
(22) |
Romunske organe bi bilo zato treba pozvati, da ne sprejmejo priglašenega odloka. |
(23) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Romunija ne sprejme osnutka odloka, priglašenega 18. novembra 2019, o zahtevi, da gospodarski subjekti potrošnikom zagotovijo informacije o svežosti rib.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Romunijo.
V Bruslju, 10. junija 2021
Za Komisijo
Stela KIRIAKIDES
članica Komisije
(1) Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).
(2) Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).
(3) Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).
PRIPOROČILA
14.6.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 210/51 |
PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2021/946
z dne 3. junija 2021
o skupnem unijskem naboru orodij za usklajen pristop k okviru za evropsko digitalno identiteto
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
V samo enem letu je pandemija COVID-19 korenito spremenila vlogo in pomen digitalizacije v naših družbah in gospodarstvih ter povečala njen tempo. Zaradi vse večje digitalizacije storitev se je močno povečalo povpraševanje uporabnikov in podjetij po sredstvih elektronske identifikacije in avtentikacije ter po varni digitalni izmenjavi informacij, povezanih z identiteto, atributi ali kvalifikacijami, ob visoki ravni varstva podatkov. |
(2) |
Cilj Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba eIDAS) je omogočiti čezmejno priznavanje vladne elektronske identifikacije (v nadaljnjem besedilu: elektronska identifikacija) za dostop do javnih storitev in vzpostaviti trg Unije za storitve zaupanja, ki jim je čezmejno priznan enak pravni status kot tradicionalnim enakovrednim postopkom, ki temeljijo na papirnih dokumentih. |
(3) |
Evropski svet je v svojih sklepih z dne 1. in 2. oktobra 2020 pozval Komisijo, naj pripravi predlog za razvoj okvira za varno javno elektronsko identifikacijo na ravni EU, vključno z interoperabilnimi digitalnimi podpisi, da bi ljudje imeli nadzor nad svojo spletno identiteto in podatki ter da se omogoči dostop do javnih, zasebnih in čezmejnih digitalnih storitev. |
(4) |
Sporočilo Komisije „Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje“ (2) določa cilj, da bi morali imeti Unija in njeni državljani do leta 2030 koristi od široke uporabe zaupanja vredne identitete pod nadzorom uporabnika, ki bi vsakemu uporabniku omogočila nadzor nad lastno komunikacijo in prisotnostjo na spletu. |
(5) |
Komisija je sprejela predlog spremembe uredbe eIDAS (3). V njem je predlagan okvir za evropsko digitalno identiteto, da bi uporabnikom ponudili osebne digitalne denarnice, ki bi jih ti uporabniki določili sami ter bi omogočile varen in enostaven dostop do različnih javnih in zasebnih storitev pod popolnim nadzorom uporabnikov. Poleg tega se s predlogom uvaja nova kvalificirana storitev zaupanja za potrjevanje atributov v zvezi z informacijami, povezanimi z identiteto, kot so naslovi, starost, spol, osebno stanje, sestava družine, državljanstvo, izobrazba in poklicne kvalifikacije, nazivi, licence, druga dovoljenja in plačilni podatki, ki se lahko popolnoma varno ponujajo, delijo in izmenjujejo prek meja, ob upoštevanju varstva podatkov in s pravnim učinkom prek meja. |
(6) |
Glede na pospešeno digitalizacijo so države članice uvedle ali razvijajo nacionalne sisteme elektronske identitete, vključno z digitalnimi denarnicami in nacionalnimi okviri zaupanja za integracijo atributov in poverilnic. Druge rešitve so v pripravi ali jih uvajajo subjekti iz zasebnega sektorja. |
(7) |
Razvoj različnih nacionalnih rešitev ustvarja razdrobljenost ter ljudem in podjetjem onemogoča, da bi izkoristili prednosti enotnega trga, saj ne morejo uporabljati varnih, priročnih in enotnih identifikacijskih sistemov po vsej Uniji za dostop do javnih in zasebnih storitev. |
(8) |
Da bi podprli konkurenčnost evropskih podjetij, bi morali imeti ponudniki spletnih storitev možnost, da se zanesejo na rešitve digitalne identitete, priznane po vsej Uniji, ne glede na to, v kateri državi članici so bile izdane, in tako izkoristijo usklajen evropski pristop k zaupanju, varnosti in interoperabilnosti. Elektronska potrdila atributov bi morala imeti enako pravno veljavnost in veljati po vsej Uniji tako za uporabnike kakor tudi za ponudnike storitev. |
(9) |
Da bi se izognili razdrobljenosti in oviram zaradi različnih standardov ter zagotovili usklajen postopek, s katerim bi preprečili ogrožanje izvajanja prihodnjega okvira za evropsko digitalno identiteto, je potreben postopek tesnega in strukturiranega sodelovanja med Komisijo, državami članicami in zasebnim sektorjem. |
(10) |
Da bi pospešile doseganje tega cilja, bi morale države članice okrepiti sodelovanje in opredeliti nabor orodij za okvir za evropsko digitalno identiteto. Z naborom orodij bi se morali določiti tehničnoarhitekturni in referenčni okvir, sklop skupnih standardov in tehničnih referenčnih dokumentov ter dobre prakse in smernice kot podlaga za izvajanje okvira za evropsko digitalno identiteto. Za zagotovitev usklajenega pristopa k elektronski identiteti v skladu s pričakovanji državljanov in podjetij, vključno z invalidi, bi se moralo sodelovanje začeti takoj, hkrati z zakonodajnim postopkom in ob njegovem polnem spoštovanju ter v skladu z njegovim izidom. |
(11) |
S tem priporočilom se vzpostavlja strukturiran postopek sodelovanja med državami članicami, Komisijo in po potrebi subjekti iz zasebnega sektorja za pripravo nabora orodij. |
(12) |
Nabor orodij bi moral zajemati štiri medsektorske razsežnosti, in sicer zagotavljanje in izmenjavo atributov identitete, funkcionalnost in varnost denarnic evropske digitalne identitete, zanašanje na denarnico za evropsko digitalno identiteto, vključno z ujemanjem identitet, in upravljanje. Nabor orodij bi moral izpolnjevati zahteve iz predloga za okvir za evropsko digitalno identiteto. Po potrebi bi ga bilo treba posodobiti glede na izid zakonodajnega postopka. |
(13) |
Sodelovanje med državami članicami je potrebno za izmenjavo dobrih praks in pripravo smernic na področjih, na katerih se usklajevanje sicer ne zahteva, vendar bi uskladitev praks podprla izvajanje okvira za evropsko digitalno identiteto v državah članicah. |
(14) |
Strokovna skupina za eIDAS je glavna sogovornica za namene izvajanja tega priporočila. |
(15) |
Katalogi atributov in shem za potrjevanje atributov so že vzpostavljeni na drugih področjih, na primer za tehnični sistem po načelu „samo enkrat“ iz uredbe o enotnem digitalnem portalu ali za druge pobude za izmenjavo podatkov na evropski ravni. Razmisliti bi bilo treba o uskladitvi in ponovni uporabi tega dela, da se zagotovi interoperabilnost, pri čemer je treba upoštevati tudi načela evropskega okvira interoperabilnosti. |
(16) |
Po potrebi bi bilo treba ponovno uporabiti obstoječe mednarodne in evropske standarde in tehnične specifikacije ter izvesti referenčne pilotne projekte in poskusna izvajanja okvira za evropsko digitalno identiteto in zadevnih sestavnih elementov, da bi olajšali njegovo uvajanje, uporabo in interoperabilnost – |
SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
1. Cilji in opredelitev pojmov
(1) |
Priporoča se, da si države članice prizadevajo za pripravo nabora orodij v podporo izvajanju okvira za evropsko digitalno identiteto v tesnem sodelovanju s Komisijo in po potrebi z drugimi zadevnimi subjekti iz javnega in zasebnega sektorja. Državam članicam se zlasti priporoča tesno sodelovanje na podlagi predloga Komisije, da se kot del nabora orodij opredelijo naslednji elementi:
|
(2) |
V tem priporočilu se uporabljajo opredelitve pojmov iz predloga Komisije za okvir za evropsko digitalno identiteto. |
2. Postopek priprave nabora orodij
(1) |
Priporoča se, da države članice to priporočilo izvajajo prek strokovne skupine za eIDAS. Uporablja se splošni poslovnik te strokovne skupine. |
(2) |
Opravljena bodo posvetovanja z organi za standardizacijo, ustreznimi deležniki iz zasebnega in javnega sektorja ter zunanjimi strokovnjaki, ki bodo po potrebi vključeni v postopek. |
(3) |
Za izvajanje tega priporočila je predviden naslednji časovni načrt:
|
(4) |
Ne glede na točko 4 „Pregled“ se državam članicam in drugim zadevnim stranem priporoča, da po objavi nabora orodij tega izvedejo v obliki poskusnih izvajanj in referenčnih pilotnih projektov. |
3. Sodelovanje na ravni Unije za pripravo nabora orodij v podporo izvajanju okvira za evropsko digitalno identiteto
Vsebina nabora orodij
(1) |
Da bi olajšali izvajanje okvira za evropsko digitalno identiteto, se priporoča, da države članice sodelujejo pri oblikovanju nabora orodij, ki vključuje celovit tehničnoarhitekturni in referenčni okvir, sklop skupnih standardov in tehničnih referenčnih dokumentov ter smernice in opise dobrih praks. Področje uporabe nabora orodij bi moralo zajemati vsaj vse vidike funkcionalnosti denarnic evropske digitalne identitete in kvalificiranih storitev zaupanja za potrjevanje atributov, kot je predlagano v predlogu Komisije za okvir za evropsko digitalno identiteto. Vsebina bi se morala sproti prilagajati izidu razprave o okviru za evropsko digitalno identiteto in postopku njegovega sprejetja. |
Skupni standardi in tehnični referenčni dokumenti
(2) |
Državam članicam se priporoča, da določijo skupne standarde in tehnične referenčne dokumente, zlasti na naslednjih področjih: uporabniške funkcionalnosti denarnic evropske digitalne identitete, vključno s podpisovanjem s kvalificiranimi elektronskimi podpisi, vmesniki in protokoli, raven zanesljivosti, obveščanje odvisnih strani in preverjanje njihove verodostojnosti, elektronsko potrjevanje atributov, mehanizmi za preverjanje veljavnosti elektronskih potrdil atributov in povezanih identifikacijskih podatkov osebe, certificiranje, objava seznama denarnic evropske digitalne identitete, obveščanje o varnostnih kršitvah, preverjanje identitete in atributov s strani ponudnikov kvalificiranih storitev zaupanja za elektronsko potrjevanje atributov, ujemanje identitet, minimalni seznam atributov iz verodostojnih virov, kot so naslovi, starost, spol, osebno stanje, sestava družine, državljanstvo, izobrazba in poklicne kvalifikacije, nazivi in licence, druga dovoljenja in plačilni podatki, katalog atributov in shem za potrjevanje atributov ter postopki preverjanja za kvalificirana elektronska potrdila o atributih, sodelovanje in upravljanje. |
Smernice, dobre prakse in sodelovanje
(3) |
Priporoča se, da države članice določijo smernice in dobre prakse, zlasti na naslednjih področjih: poslovni modeli in struktura pristojbin, preverjanje atributov na podlagi verodostojnih virov, tudi prek imenovanih posrednikov. |
4. Pregled
Priporoča se, da države članice po sprejetju zakonodajnega predloga o okviru za evropsko digitalno identiteto sodelujejo pri posodobitvi rezultatov tega priporočila, da se upošteva končno besedilo zakonodaje.
V Bruslju, 3. junija 2021
Za Komisijo
Thierry BRETON
član Komisije
(1) Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).
(2) COM(2021) 118 final.
(3) COM(2021) 281 final.