ISSN 1977-0804 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 215 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Letnik 63 |
Vsebina |
|
II Nezakonodajni akti |
Stran |
|
|
MEDNARODNI SPORAZUMI |
|
|
* |
||
|
|
UREDBE |
|
|
* |
Uredba Komisije (EU) 2020/972 z dne 2. julija 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1407/2013 v zvezi s podaljšanjem njene veljavnosti in o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s podaljšanjem njene veljavnosti in ustreznimi prilagoditvami ( 1 ) |
|
|
* |
Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/973 z dne 6. julija 2020 o odobritvi spremembe pogojev uporabe novega živila izvleček beljakovin iz prašičjih ledvic in spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 ( 1 ) |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
SKLEPI |
|
|
* |
||
|
|
NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI |
|
|
* |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP. |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
II Nezakonodajni akti
MEDNARODNI SPORAZUMI
7.7.2020 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 215/1 |
SKLEP SVETA (Euratom) 2020/971
z dne 20. novembra 2017
o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije, Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 29. septembra 2015 pooblastil Komisijo in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za začetek pogajanj o okvirnem sporazumu z Republiko Armenijo. |
(2) |
Pogajanja so bila uspešno sklenjena in Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran 21. marca 2017. |
(3) |
Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Unije in ga začasno uporabljati v skladu s členom 385 Sporazuma do poznejšega začetka njegove veljavnosti. |
(4) |
Sporazum zajema tudi zadeve, ki spadajo v pristojnost Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
(5) |
Podpis in sklenitev Sporazuma sta predmet ločenega postopka glede zadev, ki sodijo na področje uporabe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
(6) |
Sporazum bi bilo zato treba skleniti tudi v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo glede zadev, ki sodijo v okvir Pogodbe Euratom. |
(7) |
Člen 102 Pogodbe Euratom določa, da Sporazum za Evropsko skupnost za atomsko energijo ne more začeti veljati, dokler države članice Evropske komisije ne obvestijo, da se je Sporazum v skladu z njihovim nacionalnim pravom začel uporabljati. |
(8) |
Sklenitev Sporazuma s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo glede zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi bilo treba odobriti – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Odobri se sklenitev, s strani Evropske komisije, Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, vključno z njegovo začasno uporabo (1).
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.
V Bruslju, 20. novembra 2017
Za Svet
Predsednica
M. REPS
(1) Besedilo sporazuma bo priloženo sklepu Sveta o podpisu.
UREDBE
7.7.2020 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 215/3 |
UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/972
z dne 2. julija 2020
o spremembi Uredbe (EU) št. 1407/2013 v zvezi s podaljšanjem njene veljavnosti in o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s podaljšanjem njene veljavnosti in ustreznimi prilagoditvami
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 108(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) in zlasti točk (a) in (b) člena 1(1) in člena 2 Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Več pravil o državni pomoči, ki so bila sprejeta v okviru pobude za posodobitev področja državnih pomoči iz leta 2012, bo prenehalo veljati konec leta 2020. Zlasti bosta 31. decembra 2020 prenehali veljati uredbi Komisije (EU) št. 1407/2013 (2) in (EU) št. 651/2014 (3). |
(2) |
Za zagotovitev predvidljivosti in pravne varnosti bi morala Komisija pri pripravah na morebitno prihodnjo posodobitev pravil o državni pomoči, sprejetih v okviru pobude za posodobitev področja državnih pomoči, ukrepati v dveh fazah. |
(3) |
Prvič, Komisija bi morala podaljšati obdobje uporabe pravil o državni pomoči, ki bi sicer prenehala veljati konec leta 2020. Drugič, Komisija bi morala v skladu s svojimi smernicami za boljše pravno urejanje (4) oceniti navedena pravila skupaj z drugimi pravili o državni pomoči, ki so bila sprejeta v okviru pobude za posodobitev področja državnih pomoči. Komisija je z oceno teh pravil začela 7. januarja 2019, in sicer v obliki „preverjanja ustreznosti“. V okviru Evropskega zelenega dogovora (5) in Evropske digitalne agende je že napovedala, da namerava do konca leta 2021 revidirati vrsto smernic. Na tej podlagi se bo odločila, ali bo obdobje uporabe pravil podaljšala še naprej ali pa bo pravila posodobila. |
(4) |
Glede na široko področje preverjanja ustreznosti in dejstvo, da bodo rezultati ocen na voljo šele proti koncu leta 2020, odločitve o zasnovi pravil o državni pomoči po letu 2020 ni mogoče sprejeti pravočasno, da bi bili za zainteresirane strani zagotovljeni pravna varnost in stabilnost v zvezi s pravili, ki se bodo uporabljala po letu 2020. Podaljšanje je torej potrebno, da se omogoči ustrezna ocena pravil o državni pomoči ter zagotovita predvidljivost in stabilnost teh pravil za države članice. |
(5) |
Zato bi bilo treba obdobje uporabe uredb (EU) št. 1407/2013 in (EU) št. 651/2014 podaljšati za tri leta do 31. decembra 2023. |
(6) |
Uredbi (EU) št. 1407/2013 in (EU) št. 651/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
(7) |
Zaradi podaljšanja obdobja uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 bodo nekatere države članice morda želele podaljšati veljavnost ukrepov pomoči, ki so izvzeti na podlagi navedene uredbe in za katere je bil v skladu s točko (a) člena 11 navedene uredbe predložen povzetek informacij. Za zagotovitev preglednosti bi morale države članice Komisiji poslati posodobljene povzetke informacij v zvezi s podaljšanjem veljavnosti navedenih ukrepov. |
(8) |
Sheme iz oddelkov 1 (razen člena 15), 2, 3, 4, 7 (razen člena 44) in 10 poglavja III Uredbe (EU) št. 651/2014 s povprečnim letnim proračunom državne pomoči, ki presega 150 milijonov EUR, ki so bile na podlagi sklepa Komisije izvzete dlje kot šest mesecev in ki jih želijo zadevne države članice podaljšati v obdobju po 31. decembru 2020, bi morale biti še naprej izvzete do 31. decembra 2023, če so države članice Komisiji predložile posodobljene povzetke informacij in končno ocenjevalno poročilo v skladu z načrtom ocenjevanja, ki ga je odobrila Komisija. |
(9) |
Glede na gospodarske in finančne posledice izbruha COVID-19 za podjetja in za zagotovitev skladnosti s splošnim odzivom politike, ki ga je sprejela Komisija, zlasti v obdobju 2020–2021, bi bilo treba Uredbo (EU) št. 651/2014 ustrezno spremeniti. Zlasti bi morala podjetja, ki so zaradi izbruha COVID-19 postala podjetja v težavah, po Uredbi (EU) št. 651/2014 ostati upravičena v omejenem obdobju. Enako se za podjetja, ki morajo zaradi izbruha COVID-19 začasno ali stalno odpustiti osebje, ne bi smelo šteti, da so prekršila svoje zaveze glede premestitev, podane pred y ob prejetju regionalne pomoči. Te izjemne določbe bi se morale uporabljati v omejenem obdobju od 1. januarja 2020 do 30. junija 2021. |
(10) |
Uredbi (EU) št. 1407/2013 in (EU) št. 651/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
V členu 8 Uredbe (EU) št. 1407/2013 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
„Uporablja se do 31. decembra 2023.“
Člen 2
Uredba (EU) št. 651/2014 se spremeni:
1. |
člen 1 se spremeni:
|
2. |
v členu 2 se točka 27 nadomesti z naslednjim:
|
3. |
člen 11 se nadomesti z naslednjim: „Člen 11 Poročanje 1. Države članice, ali v primeru pomoči, dodeljene za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja, država članica, v kateri je organ upravljanja iz člena 21 Uredbe (EU) št. 1299/2013, Komisiji posredujejo:
2. Če želi država članica zaradi podaljšanja obdobja uporabe te uredbe do 31. decembra 2023 z Uredbo Komisije (EU) 2020/972 (*2) podaljšati veljavnost ukrepov, v zvezi s katerimi je bil Komisiji predložen povzetek informacij v skladu z odstavkom 1 tega člena, država članica posodobi navedeni povzetek informacij v zvezi s podaljšanjem veljavnosti navedenih ukrepov in posodobitev pošlje Komisiji v 20 delovnih dneh po začetku veljavnosti akta države članice o podaljšanju posameznega ukrepa. (*1) Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1)." (*2) Uredba Komisije (EU) 2020/972 z dne 2. julija 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1407/2013 v zvezi s podaljšanjem njene veljavnosti in o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s podaljšanjem njene veljavnosti in ustreznimi prilagoditvami (UL L 215, 7.7.2020, str. 3).“;" |
4. |
v členu 14(16) se doda naslednji stavek: „Kar zadeva zaveze, podane pred 31. decembrom 2019, se izgube delovnih mest pri enaki ali podobni dejavnosti v eni od začetnih poslovnih enot upravičenca v EGP, do katerih pride med 1. januarjem 2020 in 30. junijem 2021, ne štejejo kot prenos v smislu člena 2(61a) te uredbe.“; |
5. |
v členu 59 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim: „Uporablja se do 31. decembra 2023.“ |
Člen 3
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah.
V Bruslju, 2. julija 2020
Za Komisijo
Predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) UL L 248, 24.9.2015, str. 1.
(2) Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1).
(3) Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).
(4) Delovni dokument služb Komisije z naslovom „Better Regulation Guidelines“ z dne 7. julija 2017 (SWD(2017) 350).
(5) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final).
7.7.2020 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 215/7 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/973
z dne 6. julija 2020
o odobritvi spremembe pogojev uporabe novega živila „izvleček beljakovin iz prašičjih ledvic“ in spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (1) in zlasti člena 12 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (EU) 2015/2283 določa, da se na trg v Uniji lahko dajo le odobrena nova živila, vključena na seznam Unije. |
(2) |
V skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 je bila sprejeta Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2), ki določa seznam Unije odobrenih novih živil. |
(3) |
Družba Sciotec Diagnostic Technologies, GmbH, je 29. februarja 2012 v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (3) Komisijo obvestila o svoji nameri dati na trg „izvleček beljakovin iz prašičjih ledvic“ kot novo živilsko sestavino za uporabo v živilih za posebne zdravstvene namene, kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), in v prehranskih dopolnilih, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Izvleček beljakovin iz prašičjih ledvic je bil zato vključen na seznam Unije novih živil. |
(4) |
Družba Dr. Health Care España, S.L., je 14. maja 2019 pri Komisiji vložila zahtevek za razširitev pogojev uporabe izvlečka beljakovin iz prašičjih ledvic v smislu člena 10(1) Uredbe (EU) 2015/2283. Z navedenim zahtevkom je zaprosila, da se poleg trenutno odobrenih inkapsuliranih enterično obloženih peletov kot dovoljena oblika izvlečka beljakovin iz prašičjih ledvic za uporabo v živilih za posebne zdravstvene namene in v prehranskih dopolnilih vključijo tudi enterično obložene tablete. |
(5) |
Komisija ni zaprosila za mnenje Evropske agencije za varnost hrane, saj sprememba pogojev uporabe izvlečka beljakovin iz prašičjih ledvic kot novega živila, s katero se enterično obložene tablete vključijo kot dovoljena oblika izvlečka beljakovin iz prašičjih ledvic za uporabo v živilih za posebne zdravstvene namene in v prehranskih dopolnilih, ne bo spremenila učinkov tega odobrenega novega živila na zdravje ljudi. |
(6) |
Trenutno je najvišja dovoljena raven izvlečka beljakovin iz prašičjih ledvic kot novega živila, odobrenega za uporabo v inkapsuliranih enterično obloženih peletih v živilih za posebne zdravstvene namene in v prehranskih dopolnilih, 3 kapsule na dan, kar ustreza 12,6 mg izvlečka iz prašičjih ledvic na dan. Predlagana uporaba enterično obloženih tablet ne bo spremenila trenutne najvišje dovoljene ravni novega živila. Zato je primerno spremeniti oddelek seznama Unije o pogojih uporabe izvlečka beljakovin iz prašičjih ledvic, tako da se to novo živilo odobri za uporabo tudi v obliki enterično obloženih tablet z enako najvišjo dovoljeno ravnjo kot za že odobrene oblike njegove uporabe. |
(7) |
Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
(8) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Vnos na seznamu Unije odobrenih novih živil iz člena 8 Uredbe (EU) 2015/2283, ki zadeva „izvleček beljakovin iz prašičjih ledvic“, se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.
2. Vnos na seznamu Unije iz odstavka 1 vključuje pogoje uporabe in zahteve za označevanje, določene v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 6. julija 2020
Za Komisijo
Predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) UL L 327, 11.12.2015, str. 1.
(2) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 z dne 20. decembra 2017 o oblikovanju seznama Unije novih živil v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih (UL L 351, 30.12.2017, str. 72).
(3) Uredba (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (UL L 43, 14.2.1997, str. 1).
(4) Uredba (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, živilih za posebne zdravstvene namene in popolnih prehranskih nadomestkih za nadzor nad telesno težo ter razveljavitvi Direktive Sveta 92/52/EGS, direktiv Komisije 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES in 2006/141/ES, Direktive 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter uredb Komisije (ES) št. 41/2009 in (ES) št. 953/2009 (UL L 181, 29.6.2013, str. 35).
(5) Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (UL L 183, 12.7.2002, str. 51).
PRILOGA
Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 se spremeni:
(1) |
v tabeli 1 (Odobrena nova živila) se vnos za „izvleček beljakovin iz prašičjih ledvic“ nadomesti z naslednjim: „
“ |
(2) |
v tabeli 2 (Specifikacije) se vnos za „izvleček beljakovin iz prašičjih ledvic“ nadomesti z naslednjim: „
“ |
7.7.2020 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 215/11 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/974
z dne 6. julija 2020
o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Pecorino del Monte Poro“ (ZOP))
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti členov 15(1) in (52)(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Italije za registracijo imena „Pecorino del Monte Poro“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
(2) |
Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Pecorino del Monte Poro“ registrirati. |
(3) |
Italijanski organi so z dopisom z dne 20. januarja 2020 Komisijo obvestili, da je podjetje Cooperativa Fattoria della Piana Società Agricola, ki ima sedež na njihovem ozemlju, zakonito tržilo proizvod s prodajnim imenom „Pecorino Monteporo“, pri čemer je to ime neprekinjeno uporabljalo več kot pet let, ta zadeva pa je bila obravnavana v okviru nacionalnega postopka ugovora. |
(4) |
Ker podjetje Cooperativa Fattoria della Piana Società Agricola izpolnjuje pogoje iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi mu bilo treba zaradi zagotovitve prehodnega obdobja za zakonito uporabo prodajnega imena po njegovi registraciji odobriti prehodno obdobje treh let, kar bi podjetju omogočilo, da še naprej uporablja ime „Pecorino Monteporo“. |
(5) |
Ukrep iz te uredbe je v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Ime „Pecorino del Monte Poro“ (ZOP) se registrira.
Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.3 Siri iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).
Člen 2
Podjetju Cooperativa Fattoria della Piana Società Agricola se dovoli, da še naprej uporablja registrirano ime „Pecorino Monteporo“ v prehodnem obdobju treh let od začetka veljavnosti te uredbe.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 6. julija 2020
Za Komisijo
Predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.
(2) UL C 333, 4.10.2019, str. 19.
(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).
7.7.2020 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 215/13 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/975
z dne 6. julija 2020
o odobritvi sporazumov in odločitev o ukrepih za stabilizacijo trga v vinskem sektorju
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 222 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Unija je vodilna svetovna proizvajalka vina. V tržnih letih od 2014/2015 do 2018/2019 je povprečna letna proizvodnja vina v Uniji znašala 167,6 milijona hektolitrov. Tržno leto za vinski sektor traja od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta. Unija predstavlja 45 % svetovnih vinorodnih območij, 65 % svetovne proizvodnje, 60 % svetovne potrošnje in 70 % izvoza v tretje države. Glede na obseg proizvodnje so v Uniji med prvimi petimi vinogradniškimi državami v padajočem vrstnem redu naslednje države: Italija, Francija, Španija, Nemčija in Portugalska. |
(2) |
Zaradi trenutne pandemije COVID-19 in obsežnih omejitev gibanja oseb, ki so jih uvedle države članice, se pridelovalci vinskega grozdja in proizvajalci vina soočajo z gospodarskimi motnjami, ki povzročajo finančne težave in težave z denarnim tokom. |
(3) |
Širjenje bolezni in vzpostavljeni ukrepi omejujejo razpoložljivost delovne sile, kar ogroža zlasti faze proizvodnje, predelave in prevoza vinskega grozdja in vina. |
(4) |
Zaradi obveznega zaprtja restavracij, hotelov in barov ter odpovedi slovesnosti in praznovanj, kot so poroke, rojstni dnevi in poslovni dogodki v Uniji in tretjih državah, so se za več mesecev ustavile dejavnosti gostinskega in nastanitvenega sektorja ter sektorja priložnostne priprave in dostave hrane. Poleg tega so bili od marca 2020 v večini držav članic zelo moteni tudi turistični sektor in dejavnosti enološkega turizma, kot so pokušnje, sejmi in nakupi ter potrošnja pri viru. |
(5) |
Zato je prišlo do znatnih sprememb v vzorcih povpraševanja po vinu. Povpraševanje potrošnikov se je preusmerilo v domačo potrošnjo vina. Medtem ko so potrošniki povečali domačo potrošnjo nekaterih vinskih proizvodov, tako povečana domača potrošnja ni izravnala upada povpraševanja v gostinskem in nastanitvenem sektorju ter sektorju priložnostne priprave in dostave hrane. |
(6) |
Zaradi zaprtja restavracij in drugih gostinskih in nastanitvenih obratov so proizvajalci vina utrpeli zmanjšanje prometa. V Nemčiji so proizvajalci vina zaradi ustavitve prodaje restavracijam v prvem četrtletju leta 2020 izgubili 50 % prometa. Zmanjšala se je tudi prodaja specializiranim enotekam, ki pogosto tržijo vina višje kakovosti, in sicer za 23 %. Glede na ocene industrije za celotno Unijo se je zaradi zaprtja restavracij, barov in hotelov od začetka zapiranja restavracij sredi marca do konca maja 2020 količina prodanega vina zmanjšala za 30 %, vrednost pa se je zmanjšala za 50 % v primerjavi s prodajo pred zaprtjem. |
(7) |
Kljub nedavni sprostitvi nekaterih ukrepov in nekaterih omejitev gibanja, vključno s ponovnim odpiranjem restavracij ter gostinskih in nastanitvenih obratov, se ne pričakuje, da se bo položaj v naslednjih šestih mesecih normaliziral. Restavracije ter drugi gostinski in nastanitveni obrati bodo morali spoštovati ukrepe za omejevanje socialnih stikov, ki omejujejo število strank. Poleg tega v številnih državah članicah še vedno obstajajo nekatere omejitve glede velikosti družabnih srečanj, vključno z zasebnimi dogodki, kot so poroke, na katerih se vino tradicionalno uživa. |
(8) |
V svetovnem turizmu, ki naj bi v drugem četrtletju leta 2020 doživel 70-odstotni padec prometa, se prav tako ne pričakuje, da se bo v naslednjih šestih mesecih zadostno nadomestila izguba zaradi ustavljene potrošnje v restavracijah v obdobju, ko so veljale obsežne omejitve gibanja. |
(9) |
Na splošno se ocenjuje, da bo potrošnja vina v Uniji v tržnem letu 2019/2020 padla na 108 milijonov hektolitrov. To je skupno zmanjšanje potrošnje za več kot 8 % v tržnem letu 2019/2020 v primerjavi s povprečjem zadnjih 5 tržnih let. |
(10) |
Izvoz v tretje države je še posebej pomemben za vinski sektor Unije. Leta 2019 je izvoz znašal 12,1 milijarde EUR. Med pandemijo COVID-19 so na izvoz vplivali logistični izzivi in tudi zmanjšanje potrošnje zaradi omejitev gibanja, ki so bile uvedene tudi v tretjih državah. Izbruh pandemije COVID-19 na Kitajskem je povzročil znatno prezasedenost kitajskih pristanišč in drugod, pa tudi pogosteje (delno) preklicane plovbe, zaradi česar se je število kontejnerjev zmanjšalo, cene so se znatno povečale, izvozniki pa so morali odložiti pošiljanje svojih pošiljk. Poleg tega so na izvoz vina Unije že negativno vplivale povečane uvozne dajatve, ki so jih ZDA uvedle za uvoz nekaterih vin iz Unije. Od oktobra 2019 so ZDA, ki so glavni izvozni trg Unije, za mirna vina Unije uvedle 25-odstotne uvozne dajatve ad valorem. |
(11) |
Na splošno se pričakuje, da se bo izvoz vin Unije v tretje države v tržnem letu 2019/2020 zmanjšal za 14 % v primerjavi s prejšnjim tržnim letom in v primerjavi s povprečjem zadnjih petih tržnih let. V primerjavi z majem 2019 se je izvoz francoskih, italijanskih in španskih vin v tretje države maja 2020 znatno zmanjšal: izvoz francoskih vin v tretje države se je zmanjšal za 33 % v količini in za 55 % v vrednosti; izvoz italijanskih vin v tretje države se je zmanjšal za 22 % v količini in za 26 % v vrednosti; izvoz španskih vin v tretje države se je zmanjšal za 63 % v količini in za 43 % v vrednosti. Na podlagi istih referenčnih obdobij je bil zlasti prizadet izvoz penečih vin. Po ocenah vinarske industrije se je maja 2020 izvoz šampanjca v ZDA in na Kitajsko zmanjšal za 64 % v količini in za 55 % v vrednosti, izvoz prosecca v tretje države se je zmanjšal za 27 % v količini in 32 % v vrednosti, izvoz cave v tretje države pa se je zmanjšal za 40 % v količini in vrednosti. |
(12) |
Poleg tega so trenutno velike količine vina v skladiščih zaradi izjemnega pridelka 174,4 milijona hektolitrov v tržnem letu 2018/2019, s katerim so se začetne zaloge v tržnem letu 2019/2020 povečale za 14 % v primerjavi s tržnim letom 2018/2019. Neprodano vino bo treba skladiščiti. |
(13) |
Navedene okoliščine so privedle do opredelitve teh dogodkov kot obdobja hudega tržnega neravnovesja. |
(14) |
Da bi pridelovalcem vinskega grozdja in proizvajalcem vina pomagali najti ravnovesje v tem obdobju hudega tržnega neravnovesja, je primerno začasno za šest mesecev dovoliti sporazume in odločitve kmetov, združenj kmetov, združenj takih združenj, priznanih organizacij proizvajalcev, združenj priznanih organizacij proizvajalcev in priznanih medpanožnih organizacij v sektorju proizvodnje vinskega grozdja in vina. Ti ukrepi vključujejo: (i) predelavo in obdelavo; (ii) skladiščenje; (iii) skupno promocijo; (iv) zahteve glede kakovosti in (v) začasno načrtovanje proizvodnje. |
(15) |
Takšni sporazumi in odločitve bi lahko vključevali na primer: (i) predelavo vina za druge namene, kot je destilacija vina v alkohol; (ii) ustvarjanje in iskanje skladiščnih zmogljivosti za povečanje količine vina, ki se uskladišči; (iii) spodbujanje potrošnje vina; (iv) skupno določanje zahtev glede kakovosti, ki bi omejevale trženje vin na tista, ki te zahteve spoštujejo, in (v) načrtovanje ukrepov za zmanjšanje količine za prihodnjo letino. |
(16) |
Vsak sporazum ali odločitev bi bilo treba začasno odobriti za šest mesecev. Prihajajoča trgatev za tržno leto 2020/2021, ki se začne avgusta 2020, in obdobje novoletnih praznovanj, ko se uživajo in izvažajo zlasti visokokakovostna vina in peneča vina, sta obdobji, v katerih lahko pričakujemo največji učinek navedenih ukrepov. |
(17) |
V skladu s prvim pododstavkom člena 222(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se odobritev izda pod pogojem, da ne ogroža delovanja notranjega trga ter so sporazumi in odločitve namenjeni izključno stabilizaciji sektorja. Ti posebni pogoji izključujejo sporazume in odločitve, ki neposredno ali posredno povzročajo delitev trgov, diskriminacijo na podlagi državljanstva ali določanje cen. Če sporazumi in odločitve ne izpolnjujejo teh pogojev ali ne izpolnjujejo več teh pogojev, se za te sporazume in odločitve uporablja člen 101(1) Pogodbe. |
(18) |
Odobritev iz te uredbe bi morala zajemati ozemlje Unije, saj je hudo tržno neravnovesje skupno celotni Uniji. |
(19) |
Da bi lahko države članice ocenile, ali sporazumi in odločitve v zvezi s proizvodnjo vinskega grozdja in vina ne ogrožajo delovanja notranjega trga in so namenjeni izključno stabilizaciji vinskega sektorja, bi bilo treba pristojnim organom države članice, vključno z njenimi organi za konkurenco, ki ima največji delež ocenjenega obsega proizvodnje vinskega grozdja in vina, ki ga zajemajo navedeni sporazumi ali odločitve, predložiti informacije o sklenjenih sporazumih in sprejetih odločitvah, o obsegu proizvodnje vinskega grozdja in vina ter obdobju, ki ga zajemajo. |
(20) |
Zaradi hudega tržnega neravnovesja, potrebe po upoštevanju obstoječih zalog vina, upada potrošnje in izgube izvoznih trgov ter zaradi pomoči vinskemu sektorju pri okrevanju v obdobju sproščanja omejitev zaradi COVID-19, vključno v obdobju do novoletnih praznovanj in po njem, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi. |
(21) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Brez poseganja v člen 152(1a), člen 209(1) in člen 210(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 so kmetje, združenja kmetov, združenja takih združenj, priznane organizacije proizvajalcev, združenja priznanih organizacij proizvajalcev in priznane medpanožne organizacije pooblaščeni za sklepanje sporazumov o proizvodnji vinskega grozdja in vina ter sprejemanje skupnih odločitev o proizvodnji vinskega grozdja in vina ter predelavi in obdelavi, skladiščenju, skupni promociji, zahtevah glede kakovosti in začasnem načrtovanju proizvodnje v obdobju šestih mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.
Člen 2
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da sporazumi in odločitve iz člena 1 ne ogrožajo pravilnega delovanja notranjega trga in so namenjeni izključno stabilizaciji vinskega sektorja.
Člen 3
Geografsko območje te odobritve je ozemlje Unije.
Člen 4
1. Takoj ko so sklenjeni sporazumi ali sprejete odločitve iz člena 1, zadevni kmetje, združenja kmetov, združenja takih združenj, priznane organizacije proizvajalcev, združenja priznanih organizacij proizvajalcev in priznane medpanožne organizacije navedene sporazume ali odločitve sporočijo pristojnim organom države članice, ki ima največji delež ocenjenega obsega proizvodnje vinskega grozdja in vina, ki ga zajemajo navedeni sporazumi ali odločitve, pri čemer se navede naslednje:
(a) |
ocenjeni obseg proizvodnje vinskega grozdja in vina, ki ga zajemajo sporazumi ali odločitve; |
(b) |
pričakovano obdobje izvajanja. |
2. Najpozneje 25 dni po koncu šestmesečnega obdobja iz člena 1 zadevni kmetje, združenja kmetov, združenja takih združenj, priznane organizacije proizvajalcev, združenja priznanih organizacij proizvajalcev in priznane medpanožne organizacije pristojnim organom iz odstavka 1 tega člena sporočijo obseg proizvodnje vinskega grozdja in vina, ki ga sporazumi ali odločitve dejansko zajemajo.
3. V skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1185 (2) države članice Komisiji sporočijo naslednje:
(a) |
najpozneje pet dni po koncu vsakega enomesečnega obdobja sporazume in odločitve, ki so jim bili v skladu z odstavkom 1 sporočeni v navedenem obdobju; |
(b) |
najpozneje 30 dni po koncu šestmesečnega obdobja iz člena 1 pregled sporazumov in odločitev, izvedenih v navedenem obdobju. |
Člen 5
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 6. julija 2020
Za Komisijo
Predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
(2) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1185 z dne 20. aprila 2017 o določitvi pravil za uporabo uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pošiljanjem informacij in dokumentov Komisiji ter o spremembi in razveljavitvi več uredb Komisije (UL L 171, 4.7.2017, str. 113).
SKLEPI
7.7.2020 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 215/17 |
SKLEP SVETA (EU) 2020/976
z dne 6. julija 2020
o finančnih prispevkih držav članic za financiranje Evropskega razvojnega sklada, vključno z drugim obrokom za leto 2020
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (1), ter zlasti člena 7 Notranjega sporazuma,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1877 z dne 26. novembra 2018 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (ERS) in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/323 (2), zlasti člena 19(3) in (4) Uredbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
V skladu s postopkom iz členov 19 do 22 Uredbe (EU) 2018/1877 mora Komisija do 15. junija 2020 predstaviti predlog, v katerem določi (a) znesek drugega obroka prispevka za leto 2020 in (b) spremenjeni letni znesek prispevka za leto 2020, v primerih, ko letni znesek odstopa od dejanskih potreb. |
(2) |
V skladu s členom 46 Uredbe (EU) 2018/1877je Evropska investicijska banka (EIB) Komisiji 8. aprila 2020 sporočila posodobljene ocene obveznosti in plačil za instrumente, ki jih upravlja. |
(3) |
Člen 20(1) Uredbe (EU) 2018/1877določa, da se pri zahtevkih za prispevke najprej porabijo zneski, določeni v prejšnjih evropskih razvojnih skladih (ERS). Zato bi bilo treba pozvati k vplačilu sredstev v sklopu 10. Evropskega razvojnega sklada (10. ERS) za EIB ter 11. Evropskega razvojnega sklada (11. ERS) za Komisijo. |
(4) |
Člen 55 Uredbe (EU) 2018/1877določa, da se prispevki držav članic, navedeni v točki (a) člena 1(2) Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: notranji sporazum), zmanjšajo za zneske iz projektov v okviru 10. ERS ali iz drugih prejšnjih ERS, za katere v skladu s členom 1(3) Notranjega sporazuma niso bile prevzete obveznosti ali ki so se sprostili v skladu s členom 1(4) Notranjega sporazuma, razen če Svet soglasno odloči drugače. |
(5) |
Svet je s Sklepom (EU) 2019/1800 (3) dne 24. oktobra 2019 na podlagi predloga Komisije sprejel sklep, ki določa letni znesek prispevkov držav članic v ERS za leto 2020, in sicer v višini 4 400 000 000 EUR za Komisijo in v višini 300 000 000 EUR za EIB – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Posamezni prispevki v ERS, ki jih države članice plačajo Komisiji in EIB v okviru drugega obroka za leto 2020, so določeni v razpredelnici v Prilogi k temu sklepu.
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 6. julija 2020
Za Svet
Predsednik
M. ROTH
(1) UL L 210, 6.8.2013, str. 1.
(2) UL L 307, 3.12.2018, str. 1.
(3) Sklep Sveta (EU) 2019/1800 z dne 24. oktobra 2019 o finančnih prispevkih držav članic za financiranje Evropskega razvojnega sklada, vključno z zgornjo mejo za leto 2021, letnim zneskom za leto 2020, prvim obrokom za leto 2020 ter okvirno in nezavezujočo napovedjo pričakovanih letnih zneskov prispevkov za leti 2022 in 2023 (UL L 274, 28.10.2019, str. 9).
PRILOGA
DRŽAVE ČLANICE IN ZDRUŽENO KRALJESTVO |
Ključ za 10. ERS v % |
Ključ za 11. ERS v % |
Drugi obrok za leto 2020 (v EUR) |
Skupaj |
|
Komisija |
EIB |
||||
11. ERS |
10. ERS |
||||
BELGIJA |
3,53 |
3,24927 |
51 988 320,00 |
3 530 000,00 |
55 518 320,00 |
BOLGARIJA |
0,14 |
0,21853 |
3 496 480,00 |
140 000,00 |
3 636 480,00 |
ČEŠKA |
0,51 |
0,79745 |
12 759 200,00 |
510 000,00 |
13 269 200,00 |
DANSKA |
2,00 |
1,98045 |
31 687 200,00 |
2 000 000,00 |
33 687 200,00 |
NEMČIJA |
20,50 |
20,57980 |
329 276 800,00 |
20 500 000,00 |
349 776 800,00 |
ESTONIJA |
0,05 |
0,08635 |
1 381 600,00 |
50 000,00 |
1 431 600,00 |
IRSKA |
0,91 |
0,94006 |
15 040 960,00 |
910 000,00 |
15 950 960,00 |
GRČIJA |
1,47 |
1,50735 |
24 117 600,00 |
1 470 000,00 |
25 587 600,00 |
ŠPANIJA |
7,85 |
7,93248 |
126 919 680,00 |
7 850 000,00 |
134 769 680,00 |
FRANCIJA |
19,55 |
17,81269 |
285 003 040,00 |
19 550 000,00 |
304 553 040,00 |
HRVAŠKA |
0,00 |
0,22518 |
3 602 880,00 |
0,00 |
3 602 880,00 |
ITALIJA |
12,86 |
12,53009 |
200 481 440,00 |
12 860 000,00 |
213 341 440,00 |
CIPER |
0,09 |
0,11162 |
1 785 920,00 |
90 000,00 |
1 875 920,00 |
LATVIJA |
0,07 |
0,11612 |
1 857 920,00 |
70 000,00 |
1 927 920,00 |
LITVA |
0,12 |
0,18077 |
2 892 320,00 |
120 000,00 |
3 012 320,00 |
LUKSEMBURG |
0,27 |
0,25509 |
4 081 440,00 |
270 000,00 |
4 351 440,00 |
MADŽARSKA |
0,55 |
0,61456 |
9 832 960,00 |
550 000,00 |
10 382 960,00 |
MALTA |
0,03 |
0,03801 |
608 160,00 |
30 000,00 |
638 160,00 |
NIZOZEMSKA |
4,85 |
4,77678 |
76 428 480,00 |
4 850 000,00 |
81 278 480,00 |
AVSTRIJA |
2,41 |
2,39757 |
38 361 120,00 |
2 410 000,00 |
40 771 120,00 |
POLJSKA |
1,30 |
2,00734 |
32 117 440,00 |
1 300 000,00 |
33 417 440,00 |
PORTUGALSKA |
1,15 |
1,19679 |
19 148 640,00 |
1 150 000,00 |
20 298 640,00 |
ROMUNIJA |
0,37 |
0,71815 |
11 490 400,00 |
370 000,00 |
11 860 400,00 |
SLOVENIJA |
0,18 |
0,22452 |
3 592 320,00 |
180 000,00 |
3 772 320,00 |
SLOVAŠKA |
0,21 |
0,37616 |
6 018 560,00 |
210 000,00 |
6 228 560,00 |
FINSKA |
1,47 |
1,50909 |
24 145 440,00 |
1 470 000,00 |
25 615 440,00 |
ŠVEDSKA |
2,74 |
2,93911 |
47 025 760,00 |
2 740 000,00 |
49 765 760,00 |
ZDRUŽENO KRALJESTVO |
14,82 |
14,67862 |
234 857 920,00 |
14 820 000,00 |
249 677 920,00 |
EU-27 IN ZDRUŽENO KRALJESTVO SKUPAJ |
100,00 |
100,00 |
1 600 000 000,00 |
100 000 000,00 |
1 700 000 000,00 |
NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI
7.7.2020 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 215/21 |
SKLEP UPRAVNEGA ODBORA SKUPNEGA PODJETJA ČISTO NEBO 2
z dne 28. aprila 2020
o notranjih pravilih glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2
UPRAVNI ODBOR SKUPNEGA PODJETJA ČISTO NEBO 2 JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (1) ter zlasti člena 25 Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 558/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 (2) (v nadaljnjem besedilu: SPČN2),
ob upoštevanju smernic Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o členu 25 Uredbe (EU) 2018/1725 in notranjih pravilih o omejitvi pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki (3),
po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 41(2) Uredbe (EU) 2018/1725,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
SPČN2 svoje dejavnosti izvaja v skladu z Uredbo (EU) št. 558/2014. |
(2) |
V skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) 2018/1725 bi morale omejitve pri uporabi členov 14 do 22, 35 in 36 ter člena 4 navedene uredbe, če njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 22, temeljiti na notranjih pravilih, ki jih sprejme SPČN2, kadar ne temeljijo na pravnih aktih, sprejetih na podlagi Pogodb. |
(3) |
Ta notranja pravila, vključno z določbami o oceni potrebnosti in sorazmernosti omejitve, se ne bi smela uporabljati, kadar pravni akt, sprejet na podlagi Pogodb, določa omejitev pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
(4) |
SPČN2 lahko v okviru svojega upravnega delovanja izvaja upravne preiskave, disciplinske postopke, predhodne dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obravnava primere žvižgaštva, (uradne in neuradne) postopke v zvezi z nadlegovanjem ter notranje in zunanje pritožbe, opravlja notranje revizije, izvaja preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, in interne preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo. |
(5) |
SPČN2 obdeluje več vrst osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki („objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, podatki o poklicni dejavnosti, upravni podatki, podatki, prejeti iz posebnih virov, podatki o elektronski komunikaciji in podatki o prometu) in nezanesljivimi podatki („subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom postopka ali dejavnosti oziroma omenjeni v zvezi z njim) (4). |
(6) |
SPČN2, ki ga zastopa izvršni direktor, deluje kot upravljavec podatkov ne glede na nadaljnje prenose vloge upravljavca znotraj SPČN2, da se upoštevajo operativne pristojnosti za posebne postopke obdelave osebnih podatkov. |
(7) |
Osebni podatki so varno shranjeni v elektronskem okolju ali na papirju, pri čemer so zagotovljeni zahtevani zaščitni ukrepi za preprečevanje nezakonitega dostopa ali prenosa podatkov osebam, ki nimajo zakonite pravice dostopa do takih podatkov. Osebni podatki, ki se obdelujejo, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno in primerno za namene, za katere se obdelujejo, za obdobje, določeno v obvestilih o varstvu podatkov, izjavah o varstvu osebnih podatkov ali evidencah SPČN2. |
(8) |
Notranja pravila bi se morala uporabljati za vse postopke obdelave, ki jih SPČN2 izvaja pri opravljanju upravnih preiskav, disciplinskih postopkov, predhodnih dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, postopkov v zvezi z žvižgaštvom, (uradnih in neuradnih) postopkov za primere nadlegovanja, obravnavanju notranjih in zunanjih pritožb, opravljanju notranjih revizij, preiskav s strani pooblaščene osebe za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725 ter preiskav v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU). |
(9) |
Notranja pravila bi se morala uporabljati za postopke obdelave, izvedene pred začetkom navedenih postopkov, med temi postopki in med spremljanjem nadaljnjih ukrepov v zvezi z izidom teh postopkov. Uporabljati bi se morala tudi za kakršno koli pomoč in sodelovanje, ki ju SPČN2 zagotavlja nacionalnim organom in mednarodnim organizacijam zunaj svojih upravnih preiskav. |
(10) |
Kadar se uporabljajo ta notranja pravila, mora SPČN2 predložiti utemeljitve, v katerih pojasni, zakaj so omejitve nujno potrebne in sorazmerne v demokratični družbi ter da spoštujejo bistvo temeljnih pravic in svoboščin. |
(11) |
V tem okviru mora SPČN2 med navedenimi postopki v največji možni meri ter ob polnem upoštevanju zadevne zakonodaje in smernic spoštovati temeljne pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti pravice v zvezi s pravico do zagotavljanja informacij, dostopa in popravka, pravico do izbrisa in omejitve obdelave, pravico do sporočila posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov ali do zaupnosti sporočil, kot je določeno v Uredbi (EU) 2018/1725. |
(12) |
Vendar se lahko zgodi, da mora SPČN2 omejiti zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in druge pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da zaščiti zlasti lastne preiskave, preiskave in postopke drugih javnih organov ter pravice drugih oseb, ki so povezane s preiskavami ali drugimi postopki. |
(13) |
SPČN2 lahko tako informacije omeji, da zaščiti preiskavo ter temeljne pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
(14) |
SPČN2 bi moralo redno spremljati, ali še veljajo pogoji, ki upravičujejo omejitev, in to omejitev odpraviti, če ti pogoji ne veljajo več. |
(15) |
Upravljavec bi moral pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obvestiti ob odlogu in med revizijami – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta sklep določa pravila v zvezi s pogoji, pod katerimi SPČN2 lahko na podlagi člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 v okviru svojih postopkov iz odstavka 2 omeji uporabo pravic iz členov 14 do 21, 35 in 36 ter člena 4 navedene uredbe.
2. V okviru upravnega delovanja SPČN2 se ta sklep uporablja za postopke obdelave osebnih podatkov, ki jih programska pisarna izvaja za namene opravljanja upravnih preiskav, disciplinskih postopkov, predhodnih dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obravnave primerov žvižgaštva, (uradnih in neuradnih) postopkov v zvezi z nadlegovanjem, obravnave notranjih in zunanjih pritožb, izvajanja notranjih revizij, preiskav, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, in preiskav v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU).
3. Vrste zadevnih podatkov so zanesljivi podatki („objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, podatki o poklicni dejavnosti, upravni podatki, podatki, prejeti iz posebnih virov, podatki o elektronski komunikaciji in podatki o prometu) in nezanesljivi podatki („subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom postopka ali dejavnosti oziroma omenjeni v zvezi z njim).
4. Kadar SPČN2 izvaja naloge v zvezi s pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, prouči, ali velja katero od odstopanj iz člena 25(3) in (4) navedene uredbe.
5. Ob upoštevanju pogojev iz tega sklepa se omejitve lahko uporabljajo za naslednje pravice: zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, pravica do dostopa, popravka, izbrisa, omejitve obdelave, sporočila posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov ali do zaupnosti sporočil.
Člen 2
Opredelitev upravljavca
Upravljavec postopkov obdelave je SPČN2, ki ga zastopa izvršni direktor, ki lahko funkcijo upravljavca prenese. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so o pooblaščenem upravljavcu obveščeni z obvestili ali evidencami o varstvu podatkov, objavljenimi na spletišču in/ali intranetu SPČN2.
Člen 3
Opredelitev zaščitnih ukrepov
1. SPČN2 sprejme naslednje zaščitne ukrepe, namenjene preprečevanju zlorab ali nezakonitega dostopa ali prenosa osebnih podatkov (5):
(a) |
dokumenti v papirni obliki se hranijo v zavarovanih omarah in so dostopni samo pooblaščenemu osebju; |
(b) |
vsi elektronski podatki se hranijo v varni aplikaciji IT v skladu z varnostnimi standardi SPČN2 in v posebnih elektronskih mapah, ki so dostopne samo pooblaščenemu osebju. Ustrezne ravni dostopa se odobrijo posamezno; |
(c) |
podatkovna zbirka je zaščitena z geslom v sistemu enotne prijave ter povezana z uporabnikovo identifikacijsko kodo in geslom. Zamenjava uporabnikov je strogo prepovedana. Elektronske evidence se hranijo varno, da se zaščitita zaupnost in zasebnost podatkov v njih; |
(d) |
vse osebe, ki imajo dostop do podatkov, zavezuje obveznost zaupnosti. |
2. Obdobje hrambe osebnih podatkov iz člena 1(3) ni daljše, kot je potrebno in ustrezno za namene, za katere se podatki obdelujejo. V nobenem primeru ne presega obdobja hrambe, določenega v obvestilih o varstvu podatkov, izjavah o varstvu osebnih podatkov ali evidencah iz člena 6.
3. Kadar SPČN2 namerava uporabiti omejitev, je treba pretehtati tveganje za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti v primerjavi s tveganjem za pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in tveganjem izničenja učinka preiskav ali postopkov SPČN2, na primer z uničenjem dokazov. Tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, so med drugim povezana predvsem s tveganjem za izgubo ugleda ter tveganjem glede pravice do obrambe in pravice do izjave.
Člen 4
Omejitve
1. SPČN2 lahko kakršno koli omejitev uporabi samo za zagotavljanje:
(a) |
državne varnosti, javne varnosti ali obrambe držav članic; |
(b) |
preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem; |
(c) |
drugih pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu Unije ali države članice, zlasti ciljev skupne zunanje in varnostne politike Unije ali pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa Unije ali države članice, vključno z denarnimi, proračunskimi in davčnimi zadevami, javnim zdravjem in socialno varnostjo; |
(d) |
notranje varnosti institucij in organov Unije, vključno z varnostjo njihovih elektronskih komunikacijskih omrežij; |
(e) |
preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kršitev etike v zakonsko urejenih poklicih; |
(f) |
spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezanega, lahko tudi zgolj občasno, z izvajanjem javne oblasti v primerih iz točk (a) do (c); |
(g) |
varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih; |
(h) |
uveljavljanja civilnopravnih zahtevkov. |
2. Kot poseben primer namenov, opisanih v odstavku 1, lahko SPČN2 omejitve uporablja v naslednjih okoliščinah:
(a) |
v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s službami Komisije ali drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije;
|
(b) |
v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s pristojnimi organi držav članic;
|
(c) |
v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, če obstajajo jasni dokazi, da bi uveljavljanje teh pravic in obveznosti lahko ogrozilo sodelovanje SPČN2 s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pri izvajanju njegovih nalog. |
Pred uporabo omejitev v okoliščinah iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se SPČN2 posvetuje z zadevnimi službami Komisije, institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ali pristojnimi organi držav članic, razen če jasno ugotovi, da je uporaba omejitve določena z enim od aktov iz navedenih točk.
Člen 5
Omejitve pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki
1. V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec v okviru postopkov obdelave iz odstavka 2 omeji naslednje pravice, kadar je to potrebno in sorazmerno:
(a) |
pravico do obveščenosti; |
(b) |
pravico do dostopa; |
(c) |
pravico do popravka, izbrisa in omejitve obdelave; |
(d) |
pravico do sporočila posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov; |
(e) |
pravico do zaupnosti elektronskih komunikacij. |
2. V skladu s členom 25(2)(a) Uredbe (EU) 2018/1725 lahko upravljavec v ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, omejitve uporabi v okviru naslednjih postopkov obdelave:
(a) |
izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov; |
(b) |
predhodne dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF; |
(c) |
postopki v zvezi z žvižgaštvom; |
(d) |
(uradni in neuradni) postopki za primere nadlegovanja; |
(e) |
obravnava notranjih in zunanjih pritožb; |
(f) |
notranje revizije; |
(g) |
preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725; |
(h) |
preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU); |
(i) |
v okviru upravljanja nepovratnih sredstev ali postopka javnega naročanja, po izteku roka za predložitev predlogov ali ponudb (7). |
Omejitev se uporablja, dokler veljajo razlogi, ki jo upravičujejo.
3. Pri postopkih za primere nadlegovanja se lahko pravice iz odstavka 1 omejijo pod enakimi pogoji, z izjemo pravice do sporočila posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov iz točke (d) odstavka 1.
4. Kadar SPČN2 v celoti ali delno omeji uporabo pravic iz odstavka 1, sprejme ukrepe iz členov 6 in 7 tega sklepa.
5. Kadar posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, zahtevajo dostop do svojih osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru enega ali več posebnih primerov, ali do določenega postopka obdelave v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1725, SPČN2 svojo oceno zahteve omeji zgolj na te osebne podatke.
Člen 6
Potrebnost in sorazmernost omejitev
1. Vse omejitve, opisane v členu 5, morajo biti potrebne in sorazmerne ob upoštevanju tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter spoštovati bistvo temeljnih pravic in svoboščin v demokratični družbi.
2. Če se namerava uporabiti omejitev, se na podlagi teh pravil opravi preskus potrebnosti in sorazmernosti. Ta preskus se opravi tudi pri rednem pregledu po oceni, ali dejanski in pravni razlogi za omejitev še veljajo. Dokumentira se z obvestilom o notranji oceni za namene odgovornosti za vsak primer posebej.
3. Omejitve so začasne in se odpravijo takoj, ko okoliščine, ki jih upravičujejo, ne veljajo več. Zlasti kadar se šteje, da uveljavljanje omejene pravice ne bi več izničilo učinka naložene omejitve ali škodljivo vplivalo na pravice ali svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.
SPČN2 pregleda uporabo omejitve vsakih šest mesecev od njenega sprejetja in ob zaključku zadevne poizvedbe, postopka ali preiskave. Nato upravljavec vsakih šest mesecev oceni potrebo po ohranitvi kakršne koli omejitve.
4. Kadar SPČN2 v celoti ali delno uporabi omejitve iz člena 5 tega sklepa, evidentira razloge za omejitev in pravno podlago v skladu z odstavkom 1, vključno z oceno potrebnosti in sorazmernosti omejitve.
Evidenca in po potrebi dokumenti, ki vsebujejo temeljna dejstva in pravne elemente, se registrirajo. Na zahtevo so na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.
Člen 7
Obveznost obveščanja
1. SPČN2 v obvestila o varstvu podatkov, izjave o varstvu osebnih podatkov ali evidence v smislu člena 31 Uredbe (EU) 2018/1725, ki so objavljeni na njegovem spletišču in/ali na intranetu ter s katerimi posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obvesti o njihovih pravicah v okviru danega postopka, vključi informacije v zvezi z morebitno omejitvijo teh pravic. V teh informacijah so navedene pravice, ki se lahko omejijo, razlogi za omejitev in morebitno trajanje omejitve.
Brez poseganja v določbe člena 6(4), kadar je to sorazmerno, SPČN2 poleg tega brez nepotrebnega odlašanja in v pisni obliki posamično obvesti vse posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki in se v specifičnem postopku obdelave obravnavajo kot zadevne osebe, o njihovih pravicah v zvezi s sedanjimi ali prihodnjimi omejitvami.
2. Kadar SPČN2 v celoti ali delno omeji pravice iz člena 5, zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o uporabljeni omejitvi in glavnih razlogih zanjo ter o možnosti vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali uveljavljanja pravnega sredstva pred Sodiščem Evropske unije.
V skladu s členom 25(8) Uredbe (EU) 2018/1725 se zagotavljanje informacij iz odstavka 2 lahko odloži, opusti ali zavrne, če bi izničilo učinek omejitve.
Člen 8
Pregled, ki ga izvede pooblaščena oseba za varstvo podatkov
1. SPČN2 svojo pooblaščeno osebo za varstvo podatkov brez nepotrebnega odlašanja obvesti, kadar upravljavec omeji uporabo pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali podaljša omejitev v skladu s tem sklepom. Upravljavec pooblaščeni osebi za varstvo podatkov zagotovi dostop do evidence, ki vsebuje oceno potrebnosti in sorazmernosti omejitve, ter v evidenci dokumentira datum obvestitve pooblaščene osebe za varstvo podatkov.
2. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko od upravljavca pisno zahteva pregled uporabe omejitev. Upravljavec pooblaščeno osebo za varstvo podatkov pisno obvesti o rezultatu zahtevanega pregleda.
3. ooblaščena oseba za varstvo podatkov je vključena med celotnim postopkom. Upravljavec pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obvesti, ko se omejitev odpravi.
Člen 9
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 28. aprila 2020
V imenu upravnega odbora s pisnim postopkom št. 2020–02
Axel KREIN
Izvršni direktor
(1) UL L 295, 21.11.2018, str. 39.
(2) UL L 169, 7.6.2014, str. 77.
(3) Na voljo na: https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/20-03-09_guidance_on_article_25_of_the_new_regulation_and_internal_rules_en.pdf.
(4) V primerih skupnega upravljanja se podatki obdelujejo v skladu z načini in nameni obdelave, določenimi v zadevnem sporazumu med skupnimi upravljavci, kot je določeno v členu 28 Uredbe (EU) 2018/1725.
(5) Ta seznam ni izčrpen.
(6) Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).
(7) Ta postopek obdelave se uporablja samo za člen 5(1)(c).