ISSN 1977-0804 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 282 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Letnik 61 |
Vsebina |
|
II Nezakonodajni akti |
Stran |
|
|
UREDBE |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
|
DIREKTIVE |
|
|
* |
||
|
|
SKLEPI |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1698 z dne 9. novembra 2018 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Bolgariji (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 7543) ( 1 ) |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP. |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
II Nezakonodajni akti
UREDBE
12.11.2018 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 282/1 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1692
z dne 5. novembra 2018
o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo („Tacoronte-Acentejo“ (ZOP))
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Komisija je preučila vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Tacoronte-Acentejo“, ki jo je Španija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
(2) |
Komisija je objavila vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda v Uradnem listu Evropske unije, kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (2). |
(3) |
Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
(4) |
Spremembo specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
(5) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Tacoronte-Acentejo“ (ZOP), se odobri.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 5. novembra 2018
Za Komisijo
V imenu predsednika
Phil HOGAN
Član Komisije
12.11.2018 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 282/3 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1693
z dne 5. novembra 2018
o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime „Vijlen“ (ZOP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Komisija je v skladu s členom 97(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 preučila vlogo Nizozemske za registracijo imena „Vijlen“ in jo objavila v Uradnem listu Evropske unije (2). |
(2) |
Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
(3) |
V skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 bi bilo treba ime „Vijlen“ zaščititi in ga vpisati v register iz člena 104 navedene uredbe. |
(4) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Ime „Vijlen“ (ZOP) se zaščiti.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 5. novembra 2018
Za Komisijo
V imenu predsednika
Phil HOGAN
Član Komisije
12.11.2018 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 282/4 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1694
z dne 7. novembra 2018
o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime „Oolde“ (ZOP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Komisija je v skladu s členom 97(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 preučila vlogo Nizozemske za registracijo imena „Oolde“ in jo objavila v Uradnem listu Evropske unije (2). |
(2) |
Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
(3) |
V skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 bi bilo treba ime „Oolde“ zaščititi in ga vpisati v register iz člena 104 navedene uredbe. |
(4) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Ime „Oolde“ (ZOP) se zaščiti.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 7. novembra 2018
Za Komisijo
V imenu predsednika
Phil HOGAN
Član Komisije
DIREKTIVE
12.11.2018 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 282/5 |
DIREKTIVA SVETA (EU) 2018/1695
z dne 6. novembra 2018
o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 113 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Davčne goljufije na področju davka na dodano vrednost (DDV) povzročajo znatne proračunske izgube ter vplivajo na delovanje notranjega trga. |
(2) |
Da bi se lahko države članice hitro odzvale na primere goljufij v trgovini znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem, jim člen 199a Direktive Sveta 2006/112/ES (3) omogoča določiti, da je oseba, ki je dolžna plačati DDV za dobave iz navedenega člena, davčni zavezanec, kateremu se dobavi blago ali opravi storitev (mehanizem obrnjene davčne obveznosti). Države članice lahko ta mehanizem uporabljajo do 31. decembra 2018 in za obdobje najmanj dveh let. |
(3) |
Posebni ukrep mehanizma za hiter odziv iz člena 199b Direktive 2006/112/ES državam članicam ponuja hitrejši postopek za uvedbo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo določenega blaga in opravljanje določenih storitev, da bi se lahko borile proti nepričakovanim in velikim goljufijam, ki bi lahko povzročile znatne in nenadomestljive finančne izgube. V skladu s členom 3 Direktive Sveta 2013/42/EU (4) lahko države članice uporabljajo posebni ukrep mehanizma za hiter odziv do 31. decembra 2018. |
(4) |
Komisija je 8. marca 2018 Svetu in Evropskemu parlamentu predstavila poročilo o učinkih členov 199a in 199b Direktive 2006/112/ES v boju proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: poročilo). |
(5) |
V poročilu je navedeno, da države članice in zainteresirane strani na splošno menijo, da je mehanizem obrnjene davčne obveznosti iz člena 199a Direktive 2006/112/ES uspešno in učinkovito začasno orodje v boju proti goljufijam na področju DDV v posameznih sektorjih ali za preprečevanje tovrstnih goljufij. Zahteva glede najmanj dveletnega obdobja uporabe ukrepa iz člena 199a(1) Direktive 2006/112/ES se je izkazala za oviro za določene države članice, ki so želele uvesti mehanizem obrnjene davčne obveznosti in tega pogoja niso izpolnjevale. Zato bi bilo treba iz navedene določbe črtati zahtevo po najmanj dveletnem obdobju. |
(6) |
Čeprav posebni ukrep mehanizma za hiter odziv iz člena 199b Direktive 2006/112/ES ni bil nikoli dejansko uporabljen, države članice menijo, da bi moral biti ohranjen kot koristno orodje in preventivni ukrep zoper izjemne primere goljufij na področju DDV. |
(7) |
Glede na ugotovitve in zaključek poročila se zdi, da sta se ukrepa iz členov 199a in 199b Direktive 2006/112/ES izkazala za koristna začasna in ciljno usmerjena ukrepa za boj proti goljufijam na področju DDV. Ta ukrepa naj bi se iztekla 31. decembra 2018, potem pa države članice ne bi več imele učinkovitega orodja za boj proti goljufijam na področju DDV. Zato je primerno, da se uporaba navedenih ukrepov podaljša za omejeno obdobje, in sicer do predvidenega začetka veljavnosti dokončnega režima DDV. |
(8) |
Direktivo 2006/112/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
Direktiva 2006/112/ES se spremeni:
(1) |
v členu 199a(1) se uvodne besede nadomestijo z naslednjim: „Države članice lahko do 30. junija 2022 določijo, da je oseba, ki je dolžna plačati DDV, davčni zavezanec, kateremu se opravi katera koli izmed naslednjih dobav:“; |
(2) |
člen 199b se nadomesti z naslednjim: „Člen 199b 1. Država članica lahko v izjemno nujnih primerih in v skladu z odstavkoma 2 in 3 ter z odstopanjem od člena 193 prejemnika določi kot osebo, zavezano za plačilo DDV za določeno dobavo blaga in opravljanje storitev, in sicer kot posebni ukrep mehanizma za hiter odziv za boj proti nepričakovanim in velikim goljufijam, ki bi lahko povzročile znatne in nenadomestljive finančne izgube. Za posebni ukrep mehanizma za hiter odziv se uporabljajo ustrezni nadzorni ukrepi, ki jih izvaja država članica v zvezi z davčnimi zavezanci, ki dobavljajo blago ali opravljajo storitve, za katere se navedeni ukrep uporablja, uporabljajo pa se največ devet mesecev. 2. Država članica, ki želi uvesti posebni ukrep mehanizma za hiter odziv iz odstavka 1, Komisiji pošlje uradno obvestilo z uporabo standardiziranega obrazca, določenega v skladu z odstavkom 4, in ga obenem pošlje drugim državam članicam. Država članica Komisiji zagotovi informacije o zadevnem sektorju, vrsti in značilnostih goljufije, obstoju izjemno nujnih razlogov, nepričakovanem in obsežnem značaju goljufije ter o njenih posledicah v smislu znatnih in nenadomestljivih finančnih izgub. Če Komisija meni, da nima vseh potrebnih informacij, o tem v dveh tednih od prejema uradnega obvestila obvesti zadevno državo članico in opredeli, katere dodatne informacije potrebuje. Vse dodatne informacije, ki jih zadevna država članica zagotovi Komisiji, se obenem pošljejo drugim državam članicam. Če zagotovljene dodatne informacije ne zadostujejo, Komisija zadevno državo članico o tem obvesti v enem tednu. Država članica, ki želi uvesti posebni ukrep mehanizma za hiter odziv iz odstavka 1 tega člena, Komisiji obenem predloži vlogo v skladu s postopkom iz člena 395(2) in (3). V izjemno nujnih primerih iz odstavka 1 tega člena se postopek iz člena 395(2) in (3) zaključi v šestih mesecih po tem, ko Komisija prejme vlogo. 3. Ko ima Komisija vse informacije, za katere meni, da jih potrebuje za oceno uradnega obvestila iz prvega pododstavka odstavka 2, o tem uradno obvesti države članice. Če nasprotuje posebnemu ukrepu mehanizma za hiter odziv, v enem mesecu od navedenega uradnega obvestila izda negativno mnenje ter o tem obvesti zadevno državo članico in odbor za DDV. Če Komisija ukrepu ne nasprotuje, to v enakem obdobju pisno potrdi zadevni državi članici in odboru za DDV. Država članica lahko posebni ukrep mehanizma za hiter odziv sprejme po prejemu tega potrdila. Komisija pri oceni uradnega obvestila upošteva stališča, ki so ji jih pisno poslale druge države članice. 4. Komisija sprejme izvedbeni akt o določitvi standardiziranega obrazca za predložitev uradnega obvestila o posebnem ukrepu mehanizma za hiter odziv iz odstavka 2 in informacij iz prvega pododstavka odstavka 2. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz odstavka 5. 5. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), odbor pa je za ta namen odbor, ustanovljen s členom 58 Uredbe Sveta (EU) št. 904/2010 (*2). 6. Posebni ukrep mehanizma za hiter odziv iz odstavka 1 se uporablja do 30. junija 2022. (*1) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13)." (*2) Uredba Sveta (EU) št. 904/2010 z dne 7. oktobra 2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (UL L 268, 12.10.2010, str. 1).“;" |
(3) |
v členu 395 se črta odstavek 5. |
Člen 2
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 3
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Bruslju, 6. novembra 2018
Za Svet
Predsednik
H. LÖGER
(1) Mnenje z dne 3. oktobra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).
(2) Mnenje z dne 11. julija 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).
(3) Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).
(4) Direktiva Sveta 2013/42/EU z dne 22. julija 2013 o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV (UL L 201, 26.7.2013, str. 1).
SKLEPI
12.11.2018 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 282/8 |
IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2018/1696
z dne 13. julija 2018
o operativnih pravilih izbirne komisije iz člena 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT)
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (1) in zlasti člena 14(3) Uredbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (EU) 2017/1939 določa, da Evropski parlament in Svet v medsebojnem soglasju imenujeta evropskega glavnega tožilca izmed kvalificiranih kandidatov na ožjem seznamu, ki ga sestavi izbirna komisija. Izbirno komisijo sestavlja 12 oseb, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Računskega sodišča, nekdanjimi nacionalnimi člani Eurojusta, člani nacionalnih vrhovnih sodišč, vrhovnimi tožilci in priznanimi pravniki. Eno od izbranih oseb predlaga Evropski parlament. Svet določi operativna pravila izbirne komisije. |
(2) |
Uredba (EU) 2017/1939 prav tako določa, da Svet imenuje vsakega evropskega tožilca izmed treh kandidatov, ki jih predlaga posamezna država članica, in sicer po prejemu utemeljenega mnenja izbirne komisije. |
(3) |
Postopek izbire evropskega glavnega tožilca in evropskih tožilcev bi moral biti eden od ključnih elementov za zagotovitev njihove neodvisnosti. |
(4) |
Z operativnimi pravili izbirne komisije bi bilo treba zagotoviti ustrezno neodvisnost in nepristranskost izbirne komisije za opravljanje njenega dela. |
(5) |
Zato bi bilo treba določiti operativna pravila izbirne komisije – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Operativna pravila izbirne komisije iz člena 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939 se določijo v Prilogi k temu sklepu.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 13. julija 2018
Za Svet
Predsednik
H. LÖGER
PRILOGA
OPERATIVNA PRAVILA IZBIRNE KOMISIJE
I. Naloga
Izbirna komisija sestavi ožji seznam kvalificiranih kandidatov za mesto evropskega glavnega tožilca v skladu s členom 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939 (1), preden Evropski parlament in Svet imenujeta evropskega glavnega tožilca. Pripravi tudi utemeljeno mnenje glede usposobljenosti kandidatov, predlaganih za mesto evropskega tožilca, v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) 2017/1939. Po prejemu navedenega mnenja Svet imenuje evropskega tožilca.
II. Sestava in mandat
Izbirno komisijo sestavlja 12 oseb, ki so ob imenovanju nekdanji člani Sodišča in Računskega sodišča, nekdanji nacionalni člani Eurojusta, člani nacionalnih vrhovnih sodišč, vrhovni tožilci ali priznani pravniki. Vsi člani ob imenovanju izpolnjujejo vsaj eno od navedenih meril.
Člane izbirne komisije imenuje Svet na predlog Komisije za obdobje štirih let. Eno od izbranih oseb predlaga Evropski parlament. Oseba, ki nadomesti člana pred iztekom tega obdobja, je imenovana za preostanek njegovega mandata po istem postopku, in to čim prej po prenehanju članstva njenega predhodnika. Mandat članov izbirne komisije se lahko enkrat podaljša.
III. Predsedujoči in sekretariat
Izbirni komisiji predseduje eden od članov, ki ga za ta namen z večino glasov izvolijo člani izbirne komisije. Komisija opravlja naloge sekretariata izbirne komisije. Sekretariat izbirni komisiji zagotavlja administrativno podporo pri njenem delu, vključno s prevajanjem dokumentov. Sekretariat tudi pošlje ožji seznam kvalificiranih kandidatov za mesto evropskega glavnega tožilca Evropskemu parlamentu in Svetu oziroma utemeljena mnenja o usposobljenosti kandidatov za opravljanje nalog evropskih tožilcev Svetu.
IV. Razprave in sprejemanje odločitev ter sklepčnost
Razprave in sprejemanje odločitev izbirne komisije so zaupni ter potekajo brez navzočnosti javnosti. Zasedanja izbirne komisije so sklepčna samo, če je prisotnih najmanj devet njenih članov.
Odločitve izbirne komisije se sprejemajo soglasno. Če pa eden od članov zahteva glasovanje, se odločitev sprejme z navadno večino navzočih članov. Pri neodločenem izidu glasovanja ima predsednik odločilni glas. Ista pravila se uporabljajo tudi za določitev jezikovne ureditve v skladu s pravilom X.
V. Predložitev izbirni komisiji in zahteve po dodatnih informacijah
Sekretariat vsem članom izbirne komisije pošlje prijave za mesto evropskega glavnega tožilca takoj po njihovem prejetju. Isto velja za prijave za kandidate za mesta evropskih tožilcev, vključno s spremljajočimi dokumenti, ki jih predložijo države članice.
Izbirna komisija lahko od kandidatov zahteva predložitev dodatnih informacij ali drugega gradiva, ki ga izbirna komisija šteje za potrebno za svoje razprave in sprejemanje odločitev, v primeru imenovanj za mesto evropskega tožilca pa lahko izbirna komisija zahteva predložitev takšnih informacij in gradiva od vlade države članice, ki je kandidata predlagala.
VI. Pregled prijav in razgovori
1. Postopek za imenovanje evropskega glavnega tožilca
Po prejemu prijav kandidatov izbirna komisija pregleda prijave glede na zahteve iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2017/1939, kot so dopolnjene v objavi prostega delovnega mesta. Kandidati, ki ne izpolnjujejo zahtev, bodo izključeni iz naslednjih faz postopka. Izbirna komisija bo kandidate, ki izpolnjujejo zahteve, razvrstila glede na njihove kvalifikacije in izkušnje, in sicer na podlagi dokumentacije in informacij iz prijave ali predloženih na zahtevo v skladu s pravilom V. Izbirna komisija bo opravila razgovore z dovolj velikim številom najvišje uvrščenih kandidatov, da bo lahko sestavila ožji seznam iz pravila VII(1). Razgovori se opravijo osebno.
Kandidati, ki ne izpolnjujejo zahtev ali ki jih izbirna komisija ne povabi na razgovor, se obvestijo o razlogih za to. Kandidat se lahko na to odločitev odzove in navede razloge svojega nestrinjanja z oceno izbirne komisije. Izbirna komisija bo nato znova ocenila prijavo kandidata in mu svojo ugotovitev sporočila v pisni obliki. Kandidati, ki so izključeni iz izbirnega postopka, lahko predložijo pritožbo v smislu člena 90(2) kadrovskih predpisov za uradnike iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (2) (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi) Sveta.
2. Postopek za imenovanje evropskih tožilcev
Po prejemu predlaganih imenovanj jih izbirna komisija pregleda glede na zahteve iz člena 16(1) Uredbe (EU) 2017/1939. Izbirna komisija opravi razgovore s predlaganimi kandidati. Razgovori se opravijo osebno.
V primeru, da predlagani kandidat umakne svojo kandidaturo še pred razgovorom, izbirna komisija prek svojega sekretariata zahteva, da zadevna država članica predlaga novega kandidata.
VII. Ugotovitve in obrazložitev
1. Evropski glavni tožilec
Izbirna komisija na podlagi ugotovitev pregleda prijav in razgovorov sestavi ožji seznam treh do petih kandidatov ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Izbiro kandidatov na ožjem seznamu obrazloži. Kandidati, ki niso uvrščeni na ožji seznam, se obvestijo o razlogih za to.
Izbirna komisija razvrsti kandidate v skladu z njihovimi kvalifikacijami in izkušnjami. V razvrstitvi izbirna komisija navede prednostni vrstni red kandidatov, ki pa za Evropski parlament in Svet ni zavezujoč. Kandidati, ki niso vključeni na ožji seznam kvalificiranih kandidatov, ki ga sestavi izbirna komisija, lahko Svetu predložijo pritožbo v smislu člena 90(2) kadrovskih predpisov.
2. Evropski tožilci
Izbirna komisija na podlagi ugotovitev pregleda prijav in razgovorov oblikuje mnenje o usposobljenosti kandidatov za izpolnjevanje nalog evropskega tožilca in izrecno navede, ali posamezen kandidat izpolnjuje pogoje iz člena 16(1) Uredbe (EU) 2017/1939 ali ne. Izbirna komisija svoje mnenje obrazloži.
Če predlagani kandidati ne izpolnjujejo pogojev iz člena 16(1) Uredbe (EU) 2017/1939, izbirna komisija prek svojega sekretariata od zadevne države članice zahteva, da predlaga ustrezno število novih kandidatov.
Izbirna komisija razvrsti kandidate v skladu z njihovimi kvalifikacijami in izkušnjami. V razvrstitvi izbirna komisija navede prednostni vrstni red kandidatov, ki pa za Svet ni zavezujoč.
VIII. Finančne določbe
Člani izbirne komisije, ki morajo za opravljanje svojih nalog odpotovati iz svojega kraja prebivališča, imajo pravico do povračila potnih stroškov in nadomestila v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (EU) 2016/300 (3).
Nastale izdatke krije Svet.
IX. Osebni podatki
Za obdelavo osebnih podatkov v okviru dela izbirne komisije je odgovorna Komisija v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Pravila glede varnosti informacij, ki se obdelujejo v okviru dela izbirne komisije, in dostopa do njih, so tista pravila, ki se uporabljajo za Komisijo.
X. Jezikovna ureditev
Izbirna komisija na predlog predsednika določi delovni jezik ali delovne jezike izbirne komisije glede na skupne jezike, ki jih govorijo njeni člani.
(1) Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).
(2) Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter o uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).
(3) Uredba Sveta (EU) 2016/300 z dne 29. februarja 2016 o določitvi prejemkov nosilcev visokih javnih funkcij EU (UL L 58, 4.3.2016, str. 1).
(4) Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).
12.11.2018 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 282/13 |
SKLEP SVETA (EU) 2018/1697
z dne 6. novembra 2018
o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Evropskem odboru za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh in v Centralni komisiji za plovbo po Renu o sprejetju standardov v zvezi s tehničnimi zahtevami za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Namen ukrepov Unije na področju celinske plovbe bi moral biti zagotoviti enotnost pri razvoju tehničnih zahtev za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki se uporabljajo v Uniji. |
(2) |
Evropski odbor za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh (CESNI) je bil ustanovljen 3. junija 2015 v okviru Centralne komisije za plovbo po Renu (CCNR) zaradi razvoja tehničnih standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh na različnih področjih, zlasti v zvezi s plovili, informacijsko tehnologijo in posadko. |
(3) |
Za učinkovit prevoz po celinskih plovnih poteh je pomembno, da so tehnične zahteve za plovila združljive in kar najbolj usklajene v različnih pravnih sistemih v Evropi. Zlasti državam članicam, ki so tudi članice CCNR, bi morali dovoliti, da podprejo odločitve, ki usklajujejo pravila CCNR s tistimi, ki se uporabljajo v Uniji. |
(4) |
Pričakuje se, da bo CESNI sprejel evropski standard o tehničnih zahtevah za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, (ES-TRIN) 2019/1 na svojem zasedanju 8. novembra 2018. |
(5) |
ES-TRIN 2019/1 določa enotne tehnične zahteve, ki so potrebne za zagotovitev varnosti plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh. Vključuje: določbe v zvezi z ladjedelništvom ter opremljanjem plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh in opremo za ta plovila; posebne določbe glede določenih kategorij plovil, kot so potniška plovila, potiskani sestavi in kontejnerska plovila; določbe glede opreme za sistem samodejnega prepoznavanja; določbe glede identifikacije plovil; obrazce spričeval in registra; prehodne določbe ter navodila za uporabo tehničnega standarda. |
(6) |
Priloga II k Direktivi (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta (1) se neposredno nanaša na tehnične zahteve za plovne objekte, kot so zahteve iz ES-TRIN 2017/1. Komisija je pooblaščena za posodobitev tega sklica na zadnjo različico ES-TRIN in za določitev njegovega datuma začetka uporabe. |
(7) |
Zato bo ES-TRIN 2019/1 vplival na Direktivo (EU) 2016/1629. |
(8) |
Unija ni članica CCNR ali CESNI. Zato je nujno, da Svet pooblasti države članice, da v teh organih izrazijo stališče Unije o sprejetju ES-TRIN 2019/1 – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Evropskem odboru za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh (CESNI) dne 8. novembra 2018, je strinjanje s sprejetjem evropskega standarda o določitvi tehničnih zahtev za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh (ES-TRIN) 2019/1.
2. Stališče, ki se v imenu Unije zavzame na plenarnem zasedanju Centralne komisije za plovbo po Renu (CCNR), kadar se odloča o tehničnih zahtevah za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, je, da se podprejo vsi predlogi za uskladitev tehničnih zahtev z zahtevami ES-TRIN 2019/1.
Člen 2
1. Stališče Unije iz člena 1(1) skupaj izrazijo države članice, ki so članice CESNI.
2. Stališče Unije iz člena 1(2) skupaj izrazijo države članice, ki so članice CCNR.
Člen 3
Manjše tehnične spremembe stališč iz člena 1 se lahko dogovorijo brez nadaljnjega sklepa Sveta.
Člen 4
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 6. novembra 2018
Za Svet
Predsednik
H. LÖGER
(1) Direktiva (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 118).
12.11.2018 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 282/15 |
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/1698
z dne 9. novembra 2018
o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Bolgariji
(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 7543)
(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,
ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Unije z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri populacijah domačih in divjih prašičev ter lahko resno vpliva na donosnost prašičereje, kar povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in izvozu v tretje države. |
(2) |
V primeru afriške prašičje kuge pri divjih prašičih obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druge populacije divjih prašičev in na gospodarstva s prašiči. Zato se lahko s trgovino z živimi prašiči ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico in tretje države. |
(3) |
Direktiva Sveta 2002/60/ES (3) določa minimalne ukrepe, ki jih je treba izvajati v Uniji za nadzor afriške prašičje kuge. Zlasti člen 15 Direktive 2002/60/ES določa nekatere ukrepe, ki jih je treba sprejeti po potrditvi enega ali več primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih. |
(4) |
Bolgarija je obvestila Komisijo o trenutnem stanju glede afriške prašičje kuge na svojem ozemlju ter v skladu s členom 15 Direktive 2002/60/ES sprejela številne ukrepe, vključno z določitvijo okuženega območja, na katerem se izvajajo ukrepi iz člena 15 navedene direktive, da se prepreči širjenje navedene bolezni. |
(5) |
Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Bolgarijo opredeliti območje v navedeni državi članici, okuženo z afriško prašičjo kugo. |
(6) |
Zato bi bilo treba v Prilogi k temu sklepu navesti okuženo območje v Bolgariji in določiti trajanje navedene regionalizacije. Trajanje regionalizacije je bilo določeno ob upoštevanju epidemiologije bolezni in časa, potrebnega za izvajanje ukrepov v skladu z Direktivo 2002/60/ES. |
(7) |
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Bolgarija zagotovi, da okuženo območje, ki ga je navedena država članica določila in na katerem se izvajajo ukrepi iz člena 15 Direktive 2002/60/ES, zajema vsaj območja, ki so navedena v Prilogi k temu sklepu.
Člen 2
Ta sklep se uporablja do 10. februarja 2019.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Republiko Bolgarijo.
V Bruslju, 9. novembra 2018
Za Komisijo
Vytenis ANDRIUKAITIS
Član Komisije
(1) UL L 395, 30.12.1989, str. 13.
(2) UL L 224, 18.8.1990, str. 29.
(3) Direktiva Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (UL L 192, 20.7.2002, str. 27).
PRILOGA
Območja iz člena 1, določena kot okuženo območje v Bolgariji |
Datum konca izvajanja |
||||||||||||||||||||
V regiji Dobrič:
|
10. februar 2019 |