ISSN 1977-0804 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 252 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Letnik 60 |
Vsebina |
|
II Nezakonodajni akti |
Stran |
|
|
SKLEPI |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
II Nezakonodajni akti
SKLEPI
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/1 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1602
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek I – Evropski parlament
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0270/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju poročila o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2015, oddelek I – Evropski parlament (3), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila notranjega revizorja za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 z odgovori institucij (4), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (5) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju člena 314(10) in člena 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 16. junija 2014 o notranjih pravilih o izvrševanju proračuna Evropskega parlamenta (7), zlasti člena 22, |
— |
ob upoštevanju člena 94, člena 98(3) in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0153/2017), |
A. |
ker je predsednik 4. julija 2016 sprejel računovodske izkaze Parlamenta za proračunsko leto 2015; |
B. |
ker je generalni sekretar kot glavni odredbodajalec na podlagi prenosa 24. junija 2016 potrdil, da lahko razumno zagotovi, da so bila sredstva, dodeljena proračunu Parlamenta, porabljena v predvidene namene, skladno z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in da vzpostavljeni kontrolni postopki nudijo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker Računsko sodišče v svoji reviziji navaja, da v svoji posebni oceni upravnih in drugih odhodkov za leto 2015 ni odkrilo resnih slabosti v letnih poročilih o dejavnostih ter v notranjih kontrolnih sistemih institucij in organov, ki jih je pregledalo, kot to zahteva Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012; |
D. |
ker člen 166(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 zahteva, da vse institucije Unije ustrezno ukrepajo, da bi upoštevale ugotovitve, priložene sklepu Parlamenta o razrešnici; |
1. |
podeli razrešnico svojemu predsedniku glede izvrševanja proračuna Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa posreduje Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 354, 27.9.2016, str. 1.
(4) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(5) UL C 375, 13.10.2016, str. 10.
(6) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(7) PE 422.541/Bur.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/3 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1603
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek I – Evropski parlament
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek I – Evropski parlament, |
— |
ob upoštevanju člena 94, člena 98(3) in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0153/2017), |
A. |
ker je računovodja Evropskega parlamenta (v nadaljnjem besedilu: Parlament) po pregledu končnega zaključnega računa navedel, da lahko da razumno zagotovilo, da računovodski izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Parlamenta v vseh pomembnih vidikih in da po njegovem mnenju ni vprašanj, ki bi zahtevala pridržek; |
B. |
ker je bilo v skladu z običajnim postopkom upravi Parlamenta poslanih 129 vprašanj in ker je Odbor za proračunski nadzor (CONT) prejel odgovore in javno razpravljal o njih v navzočnosti podpredsednika, odgovornega za proračun, generalnega sekretarja in notranjega revizorja; |
C. |
ker je nadzor, zlasti v obliki letnega postopka podelitve razrešnice, bistven za zagotavljanje, da sta politično vodstvo in uprava Parlamenta odgovorna državljanom Unije; ker so izboljšave kakovosti, učinkovitosti in uspešnosti pri upravljanju javnih financ vedno mogoče; ker bi moral biti ključni element pri izvrševanju proračuna načelo, da se proračun oblikuje na podlagi rezultatov in da se dobro upravljajo človeški viri; |
Nadzor upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja Parlamenta
1. |
je seznanjen, da formalni nadzor upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja Parlamenta sestavljajo štirje poglavitni deli:
|
2. |
je seznanjen, da letno poročilo notranjega revizorja vsebuje ugotovitve, ki temeljijo na specifičnem revizorskem delu; si prizadeva izboljšati upravljanje proračuna in finančno poslovodenje, vendar ne za zagotovitev celovite slike upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja Parlamenta; podobno ugotavlja, da poročilo Računskega sodišča predstavlja le rezultate majhnega vzorca (16 transakcij), kar zadeva transakcije Parlamenta; |
3. |
razume, da na splošno nizka stopnja napak, kar zadeva upravne odhodke, lahko pomeni razmeroma majhno pozornost, ki jo Računsko sodišče posveča transakcijam Parlamenta; |
4. |
vseeno poudarja, da je tudi v primeru zelo nizke stopnje napake tveganje izgube ugleda razmeroma visoko, saj bi lahko takšne finančne in proračunske napake negativno vplivale na položaj institucije; |
5. |
dodaja, da od nedavnega velja – zaradi splošnega občutka, da je treba proračun oblikovati glede na uspešnost –, da v razrešnicah ne bi smeli zgolj odkrivati nepravilnosti, temveč vanje vključiti tudi merjenje konkretne uspešnosti in rezultatov ter da je tudi to še posebej pomembno v primeru Parlamenta, saj odsotnost rezultatov neposredno vpliva na ugled institucije; |
6. |
je seznanjen, da v takšnih okoliščinah delo Parlamenta v povezavi s postopkom podelitve razrešnice nudi eno od možnosti za temeljitejšo obravnavo računovodskih izkazov uprave Parlamenta; poziva h krepitvi internega računovodskega in revizorskega strokovnega znanja, ki ga lahko poročevalci uporabijo pri pripravi svojih poročil o razrešnici; |
Računovodski izkazi Parlamenta
7. |
ugotavlja, da je končni proračun Parlamenta za leto 2015 znašal 1 794 929 112 EUR oziroma 19,78 % razdelka 5 večletnega finančnega okvira (1), predvidenega za upravne odhodke institucij Unije v letu 2015, kar je 2,2-odstotno povečanje v primerjavi s proračunom za leto 2014 (1 755 631 742 EUR); |
8. |
je seznanjen, da je skupni znesek prihodkov, vknjiženih do 31. decembra 2015, znašal 176 367 724 EUR (leta 2014: 174 436 852 EUR), vključno z 27 988 590 EUR namenskih prejemkov (2014: 26 979 032 EUR); |
9. |
poudarja, da so štiri poglavja predstavljala 71 % vseh obveznosti: poglavje 10 (Poslanci), poglavje 12 (Uradniki in začasni uslužbenci), poglavje 20 (Nepremičnine in z njimi povezani stroški) in poglavje 42 (Odhodki za parlamentarno pomoč); je seznanjen, da to kaže, da odhodke Parlamenta zaznamuje velika kontinuiteta, ki je pretežno povezana s plačami poslancev in uslužbencev, ki se prilagajajo v skladu s Kadrovskimi predpisi in drugimi pogodbenimi obveznostmi; |
10. |
je seznanjen z naslednjimi zneski, ki so bili uporabljeni za zaključni račun Parlamenta za proračunsko leto 2015:
|
11. |
ugotavlja, da so bile v letu 2015 prevzete obveznosti za 99,1 % vseh odobrenih sredstev v proračunu Parlamenta in da je stopnja storniranih sredstev znašala 0,9 %, tako da je bila podobno kot v letu poprej dosežena visoka stopnja proračunskega izvrševanja; |
12. |
opozarja, da so stornirana odobrena sredstva skupaj znašala 41 422 684 EUR, pri čemer je večina storniranih sredstev zadevala plače in odhodke, povezane z nepremičninami; |
13. |
ugotavlja, da so prerazporeditve neizkoriščenih sredstev znašale 71 000 000 EUR, kar predstavlja 4 % končnih odobrenih sredstev, prerazporejenih iz postavk začasnih sredstev in iz drugih virov, in sicer za financiranje letne zakupnine stavbe Konrad Adenauer; poziva, da bi morala biti nepremičninska politika Parlamenta dovolj jasno oblikovana kot del proračunske strategije; meni, da je stopnja prerazporeditev neizkoriščenih sredstev zelo visoka; je trdno prepričan, da bi se morala ta prerazporeditev z učinkovitim upravljanjem proračuna zmanjšati na najnižjo možno stopnjo; v zvezi s tem poziva Računsko sodišče, naj pripravi poročilo o nepremičninski politiki Parlamenta; |
Mnenje Računskega sodišča o zanesljivosti računovodskih izkazov za leto 2015 ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij
14. |
je seznanjen, da revizija na splošno kaže, da za odhodke za upravo ni značilna visoka stopnja napake, a je na podlagi sedmih količinsko opredeljenih napak ocenjena stopnja napake v razdelku 5 večletnega finančnega okvira za upravo znašala 0,6 % (več kot 0,5 % v letu 2014); |
15. |
je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da so bile napake prisotne pri 22 transakcijah od 151 revidiranih transakcij vseh institucij Unije (14,6 %); vendar ugotavlja, da je bilo pri teh 22 transakcijah količinsko opredeljenih le sedem napak, ki so tako imele finančne posledice, zaradi česar je ocenjena stopnja napake 0,6 %; |
16. |
je nadalje seznanjen s specifičnimi ugotovitvami glede Parlamenta, ki so vključene v letno poročilo Računskega sodišča za leto 2015; je seznanjen, da je Računsko sodišče ugotovilo slabosti pri nadzoru odobritve in poravnavi odhodkov leta 2014; te slabosti so bile ugotovljene le pri eni od šestnajstih transakcij Parlamenta, ki so bile revidirane v zvezi z eno ali drugo politično skupino, in so bile odpravljene leta 2015; |
17. |
je seznanjen z odgovori Parlamenta v spornem postopku z Računskim sodiščem; prosi Računsko sodišče, naj pristojni odbor obvešča o izvajanju njegovih priporočil, naj zagotovi boljše usmerjanje in pregleda obstoječi nadzorni okvir za izvrševanje proračunskih odobritev, namenjenih političnim skupinam; |
Letno poročilo notranjega revizorja
18. |
ugotavlja, da je notranji revizor na odprti seji pristojnega odbora 30. januarja 2017 predstavil svoje letno poročilo in pojasnil, da je v letu 2015 sprejel poročila o naslednjih zadevah:
|
19. |
je seznanjen s stališči, ki jih je izrazil notranji revizor, in jih podpira, kar zadeva potrebo po:
|
20. |
je seznanjen, da so ob koncu leta 2015 po več naknadnih revizijah štirje ukrepi iz pregleda notranjega nadzornega okvira, vsi „zmernega tveganja“, ostali odprti, datum zapadlosti enega od njih je bil prenesen v leto 2017 v kontekstu novega sistema finančnega poslovodenja Parlamenta; poziva notranjega revizorja, naj odbor CONT obvešča o napredku pri izvajanju teh ukrepov; |
21. |
poziva notranjega revizorja, naj pri predstavitvi svojega letnega poročila večjo pozornost nameni vidikom, pri katerih je našel pomanjkljivosti in/ali nepravilnosti; prav tako ga poziva, naj da poročila o nadaljnjem ukrepanju, razvoju in rešitvah težav, ki jih je odkril pri izvajanju svojih nalog na razpolago Odboru za proračunski nadzor; poziva generalnega sekretarja, naj uvede postopke za ocenjevanje uspešnosti in rezultatov; |
Nadaljnje ukrepanje na podlagi resolucije o razrešnici za leto 2014
22. |
je seznanjen s pisnimi odgovori na resolucijo o razrešnici za leto 2014, ki jih je odbor CONT prejel 20. oktobra 2016, in s predstavitvijo generalnega sekretarja v zvezi z različnimi vprašanji in zahtevami iz resolucije Parlamenta o razrešnici za leto 2014 ter izmenjavo mnenj s poslanci, ki je sledila; vendar obžaluje, da veliko zahtev ni bilo nadalje obravnavanih, za kar ni bilo podanih nobenih razlogov ali utemeljitev; poudarja, da je pomembno, da se z generalnim sekretarjem v odboru CONT pogosteje obravnavajo vprašanja, ki vplivajo na proračun Parlamenta in njegovo izvrševanje; |
23. |
je seznanjen, da datum predložitve osnutka poročila o razrešnici Parlamentu in datum za predložitev dodatnih vprašanj generalnemu sekretarju nista bila usklajena; poziva generalnega sekretarja, naj na dodatna vprašanja odgovori pred rokom za vložitev predlogov sprememb in po potrebi pred glasovanjem v odboru; |
Razrešnica Parlamentu za leto 2015
24. |
je seznanjen z izmenjavo mnenj med podpredsednikom, odgovornim za proračun, generalnim sekretarjem in odborom CONT v navzočnosti člana Računskega sodišča in notranjega revizorja 30. januarja 2017; |
25. |
izraža zadovoljstvo nad zavezanostjo uprave Parlamenta stalnemu izboljševanju parlamentarnih služb kot celote ter učinkovitemu uresničevanju teh izboljšav, čeprav tudi meni, da v nekaterih primerih predolgo traja, da se spremembe uvedejo v praksi; |
26. |
ugotavlja, da se Parlamentu s stroški v višini približno 3,60 EUR na prebivalca na leto ni treba bati primerjave z drugimi parlamentarnimi sistemi, zlasti ker je tretjina teh stroškov povezana z osnovnimi pogoji (večjezičnost in kraj dela), na katere ima sam Parlament zgolj omejen vpliv in ki za druge parlamente v tej obliki ne veljajo; |
27. |
vseeno opaža različno raven pozornosti, ki se namenja oblikovanju proračuna glede na uspešnost, med generalnimi direktorati ter da je ta zelo razvita v generalnemu direktoratu za finance (GD FINS), drugje v upravi pa je šele v predhodni fazi; poziva generalnega sekretarja, naj zagotovi, da se bo po celotni upravi določilo in spremljalo jasne in merljive cilje; |
28. |
je seznanjen z odgovorom generalnega sekretarja o dostopnosti orodja za elektronsko vlaganje peticij in poročila Pravne službe poslancem in širši javnosti; poziva generalnega sekretarja, naj poroča o nadaljnjih ukrepih v zvezi s priporočili Pravne službe; |
29. |
pozdravlja pozornost, ki jo uprava namenja trajnosti, zlasti v povezavi s postopki javnih naročil; vseeno ugotavlja, da je z začetkom veljavnosti nove direktive o javnem naročanju (2) postalo mogoče povečati težo meril, povezanih s socialno in okoljsko trajnostjo, glede na merilo najnižje cene; |
30. |
poziva generalnega sekretarja, naj predloži načrt ukrepanja za uporabo meril trajnosti v postopkih javnih naročil Parlamenta ter naj pri tem vključi oceno uporabe zelenega javnega naročanja kot instrumenta; |
31. |
ugotavlja, da stroški geografske razpršenosti Parlamenta po navedbah Računskega sodišča znašajo 114 milijonov EUR na leto, in poudarja ugotovitev iz svoje resolucije z dne 20. novembra 2013 o določitvi sedežev institucij Evropske unije (3), da je 78 % vseh službenih poti uslužbencev Parlamenta v skladu s Kadrovskimi predpisi neposredna posledica geografske razpršitve služb Parlamenta; spominja, da je ocenjeni okoljski učinek te razpršitve med 11 000 in 19 000 tonami emisij CO2; poziva predsedstvo, naj od generalnega sekretarja zahteva, da nemudoma pripravi časovni načrt za enoten sedež Parlamenta; ponovno poziva Parlament in Svet, naj obravnavata časovni načrt za enoten sedež, kot je Parlament izrazil v številnih predhodnih resolucijah, da bi zagotovila dolgoročne prihranke; meni, da bi lahko izstop Združenega kraljestva in potreba po prerazporeditvi evropskih agencij, ki imajo zdaj tam sedež, pomenila odlično priložnost za hkratno rešitev različnih težav; vendar opozarja na člen 341 PDEU, v skladu s katerim se sedež institucij Unije določi v medsebojnem soglasju vlad držav članic, ter Protokol 6, priložen PEU in PDEU, v skladu s katerim mora imeti Parlament sedež v Strasbourgu; poudarja, da bi bilo treba za rešitev z enotnim sedežem spremeniti Pogodbi; |
32. |
opozarja, da je uprava v odgovoru na vprašanje št. 75 v vprašalniku o razrešnici Parlamentu za leto 2013 navedla, da se je odločila odpraviti „prakso dolgoročnih službenih potovanj, […] kar vodi do znatnih prihrankov“, vendar pa v nasprotju s tem opaža, da je trenutno 13 uslužbencev na dolgoročnem službenem potovanju; meni, da predstavlja dodeljevanje izselitvenega dodatka in dnevnic zaposlenim za dolgoročna službena potovanja v kraj, v katerem oseba že biva in dela, nesprejemljiv način porabe davkoplačevalskega denarja, ki ni v skladu s Kadrovskimi predpisi; vztraja, da je treba pojasniti okoliščine vsakega dolgoročnega službenega potovanja ter zlasti razloge in stroške za to dolgoročno službeno potovanje; |
33. |
opozarja, da morajo vsi uradniki in drugi uslužbenci Unije, tudi tisti, ki delajo v kabinetih, svoje naloge opravljati izključno ob upoštevanju interesa Unije in v skladu s pravili iz Kadrovskih predpisov; izpostavlja, da so uradniki Unije plačani z davkoplačevalskim denarjem, ki ni namenjen financiranju novinarjev ali drugega osebja za promocijo nacionalnih političnih interesov predsednika; poziva predsedstvo, naj v predpisih Parlamenta določi jasne določbe; |
34. |
je seznanjen s sklepom predsednika z dne 21. oktobra 2015, s katerim je želel imenovati ljudi na vodilne položaje v Parlamentu brez upoštevanja postopkov in zlasti brez razpisov; ugotavlja, da ta odločitev „ni bila v skladu s pravili“ (odgovor uprave na drugi vprašalnik odbora CONT); poziva k formalnemu preklicu te predsednikove odločitve; |
35. |
ugotavlja, da se je 15. decembra 2015 predsednik sam pooblastil, da lahko članom svojega kabineta poleg že obstoječega dodatka za člane kabineta podeli še neomejen posebni dodatek, čeprav taki posebni dodatki niso določeni v Kadrovskih predpisih; ponovno postavlja vprašanje glede zakonitosti tega pooblastila in veljavnosti posebnih dodatkov; poziva, naj se preveri, ali bi bilo treba sklep o uvedbi tega dodatka preklicati; |
Upravljanje programa subvencij za skupine obiskovalcev
36. |
je seznanjen, da je predsedstvo 24. oktobra 2016 sprejelo revidirana pravila o plačevanju finančnih prispevkov za skupine obiskovalcev, ki jih povabijo poslanci; |
37. |
pozdravlja, da se bodo tako občutno zmanjšala plačila v gotovini in uvedla obvezna elektronska nakazila, s čimer se zmanjša tveganje kraje in škode ugledu Parlamenta, ohrani pa se znatna prožnost; podpira namero predsedstva, da leto dni po začetku izvajanja oceni spremenjeni sistem; kljub temu obžaluje, da so lahko parlamentarni pomočniki imenovani za prejemanje plačil na njihove osebne račune in da lahko potrdijo stroške skupine; je zaskrbljen, da to pomeni nepotrebno pravno in finančno odgovornost ter možno tveganje za akreditirane parlamentarne pomočnike; poziva predsedstvo, naj prednostno to ponovno preuči; |
38. |
obžaluje dejstvo, da je Parlament svojemu predsedniku podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna Parlamenta za proračunsko leto 2014 in v zadnjem trenutku črtal pomembne odstavke, ki so sprožali nadaljnja vprašanja glede političnih dejavnosti in finančnega vedenja predsednika med evropskimi volitvami leta 2014; |
Register za preglednost in nasprotje interesov
39. |
pozdravlja vse večjo pozornost medijev in javnosti za Parlament in njegovo upravo; vseeno ugotavlja, da imajo nekateri novinarji težave pri pridobivanju natančnih informacij, ki jih iščejo; poudarja, da je preglednost Parlamenta in njegove uprave bistvena za legitimnost institucije ter da bi bilo treba izboljšati dostop do informacij, ob stalnem spoštovanju pravil, ki urejajo varstvo osebnih podatkov; |
40. |
poziva predsedstvo, naj na spletnem mestu Parlamenta objavi ustrezne dokumente, ki mu jih je predložil generalni sekretar v strojno berljivi obliki, razen če to ni mogoče zaradi njihove vsebine, na primer zaradi varstva osebnih podatkov; |
41. |
ponovno vztraja, da je treba povečati preglednost in dostopnost delovanja notranjih organov odločanja Parlamenta, zlasti predsedstva; poziva, naj se na intranetu pravočasno objavijo dnevni redi predsedstva in se znatno zmanjša čas za objavo zapisnikov sej, ter poudarja, da ni treba čakati, da so ti prevedeni v vse jezike; |
42. |
opozarja, da so poslanci zavezani nemudoma obvestiti upravo o vseh spremembah v izjavah o interesih; |
43. |
poziva generalnega sekretarja, naj to resolucijo posreduje predsedstvu in izpostavi zlasti tiste točke, v katerih se zahteva ukrepanje ali odločitev predsedstva; poziva generalnega sekretarja, naj pripravi akcijski načrt in časovnico, ki bosta predsedstvu omogočila nadaljnje ukrepanje in/ali odgovore na priporočila, ki mu jih je v resolucijah o podelitvah razrešnic posredoval Parlament, in bosta vključevala rezultate dokumenta o letnem nadaljnjem ukrepanju; poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun in odboru CONT pravočasno poroča o vseh projektih, ki jih predloži predsedstvu in pomembno vplivajo na proračun; |
44. |
meni, da bi morali imeti poslanci možnost, da uporabijo spletno mesto Parlamenta za zagotavljanje čim večje možne preglednosti svojim volivcem, kar zadeva njihove dejavnosti, in zato poziva generalnega sekretarja, naj razvije sistem, s katerim bodo lahko poslanci objavili podrobnosti s svojih sestankov z zastopniki interesov; ter poziva generalnega sekretarja, naj to omogoči takoj, saj je Parlament to zahteval že v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2014; |
45. |
poziva predsedstvo, naj opredeli in objavi pravila v zvezi z uporabo splošnega nadomestila stroškov; |
46. |
se zaveda majhne ozaveščenosti poslancev o možnosti vračanja presežka splošnega nadomestila stroškov; spominja poslance, da splošno nadomestilo stroškov ni dodaten osebni dohodek; poziva generalnega sekretarja, naj jih o tem prednostno obvesti; poziva poslance, naj ob koncu svojega mandata vrnejo presežek; |
47. |
podobno poziva generalnega sekretarja, naj poslancem, ki želijo na svojih osebnih spletnih straneh objaviti plačila vseh drugih nadomestil, ki jih prejemajo od Parlamenta, omogoči dostop do ustreznih evidenc v formatu, ki bo omogočal enostavno obdelavo; |
48. |
nadalje poziva generalnega sekretarja, naj na enak način pomaga tudi političnim skupinam, ki si tega želijo; |
49. |
ugotavlja, da je na spletnem mestu Parlamenta dostopna različna dokumentacija, povezana z odločitvijo o priznanju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij, skupaj s podrobnostmi o končnem znesku njihovega financiranja; poziva Parlament, naj od Komisije zahteva, da predstavi predlog revizije sedanje uredbe o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (4), ki bo vključeval strožje zahteve za ustanovitev evropskih političnih strank in fundacij z namenom preprečevanja zlorab; |
50. |
pozdravlja uvedbo posebnega obrazca, s katerim lahko poročevalci pokažejo, kateri zastopniki interesov so vplivali na njihova poročila (zakonodajna sled); |
51. |
ponovno poziva upravo Parlamenta, naj pripravi poročilo o tem, kako interesne skupine in druge zunanje organizacije uporabljajo prostore Parlamenta; |
52. |
je zaskrbljen, ker bi bilo nemara treba obstoječi kodeks za poslance dodatno izboljšati, da bi se preprečila navzkrižja interesov, pri tem pa posebno pozornost nameniti:
|
Generalni direktorat za komuniciranje
53. |
pozdravlja razvoj kazalnikov za merjenje uspešnosti komunikacijskih dejavnosti Parlamenta in poziva generalnega sekretarja, naj v poročilu o dejavnostih Parlamenta za leto 2016 ločeno poglavje nameni učinkovitosti tega novega pristopa na področju komunikacij, ki temelji na uspešnosti; |
54. |
podpira različne programe, usmerjene v spodbujanje obiskov novinarjev in državljanov, ki si želijo izvedeti več o dejavnostih Parlamenta; |
55. |
v zvezi s tem ponavlja svoj poziv iz razrešnice za leto 2014, kjer je bilo ugotovljeno, da je spletno mesto Parlamenta ostalo razmeroma uporabnikom neprijazno, težko za krmarjenje in še ni vključevalo najsodobnejših tehnoloških razvojnih dosežkov, zaradi česar je bilo težko hitro poiskati ustrezne informacije; izpostavljeno je bilo tudi, da spletno mesto glede na pomen komunikacije z evropskimi državljani ni prispevalo k izboljšanju podobe Parlamenta v širši javnosti; |
56. |
poziva Generalni direktorat za komuniciranje (GD COMM), naj predstavi učinkovitejše in uporabnikom prijaznejše spletno mesto z učinkovitejšim iskalnikom, ki bo okrepilo podobo Parlamenta v širši javnosti ter se bolj neposredno odzvalo na potrebe in interese državljanov; ugotavlja, da so bili kljub veliki porabi sredstev doseženi zgolj povprečni rezultati; |
57. |
ima pomisleke v zvezi z učinkovitostjo komunikacijske strategije Parlamenta; v zvezi s tem poziva k celovitemu pregledu sedanje strategije in še posebej k dejavnejšemu pristopu v odnosu do tistih, ki jih dejavnosti Parlamenta ne pritegnejo samodejno in so nemara celo skeptični glede njegovega delovanja; poziva generalnega sekretarja, naj razvije novo strategijo, da bi se v večjem obsegu dosegli tudi ti državljani, tudi z lažjim dostopom do informacij, in se tako ustrezno odzove na neupravičene predsodke glede Parlamenta ter se obenem izogne nepotrebnim in dragim oglaševalskim kampanjam; |
58. |
poudarja, da je treba posodobiti poslanstvo informacijskih pisarn Parlamenta z optimiziranjem uporabe novih komunikacijskih tehnologij in vzorcev ter izkoriščanjem njihovega privilegiranega geografskega položaja, saj so v bližini državljanov, da bi se dodatno okrepile lokalne dejavnosti, kot so razprave s poslanci in civilno družbo, ter tako prisluhnilo ljudem in jih pritegnilo; poudarja, da bi morale spletne razprave in medijska pozornost, ki jo sprožijo ti dogodki, prispevati k dodatnemu približevanju državljanom; ugotavlja, da so stroški za stavbe informacijskih pisarn Parlamenta in njihove zaposlene v državah članicah nesorazmerno visoki glede na denar, ki se porabi za ključno funkcijo teh pisarn; poziva generalnega sekretarja, naj do konca leta 2017 odboru CONT predstavi podrobno poročilo o dejavnostih in financah informacijskih pisarn v Bruslju oziroma Strasbourgu, pri čemer naj posebno pozornost nameni njuni dodani vrednosti; |
59. |
je zaskrbljen nad pisnimi odgovori na vprašanja glede informacijskih pisarn Parlamenta v nekaterih državah članicah, saj v večini primerov le del njihovih operativnih stroškov izhaja iz dejanskih ciljev in nalog takšnih pisarn, medtem ko se večji delež denarja porabi za najem pisarn ter plače in potne stroške osebja; |
60. |
poziva generalnega sekretarja, naj izboljša tudi notranje komuniciranje med različnimi generalnimi direktorati, da bo na primer o razvoju novih pomembnih orodij, kot je zakonodajni vlak, obveščena tudi širša notranja in zunanja javnost; |
Nagrada LUX
61. |
pozdravlja, da je bila pred odboroma za proračunski nadzor ter za kulturo in izobraževanje predstavljena anketa, kot je bilo zahtevano v okviru postopka podelitve razrešnice za leto 2013, s katero se je poskušalo ugotoviti, kako prepoznavna, če sploh, je nagrada LUX, in kako nanjo gledajo v državah članicah ter druge ugotovitve te ankete; |
62. |
želi spomniti, da je anketa zadevala predvsem ozaveščenost o filmski nagradi LUX med poslanci in filmskimi ustvarjalci, povezano s ciljem nagrade, ki je pokazati državljanom, da je Parlament zavezan vrednotam, kot so človekove pravice in solidarnost, pa tudi kulturni in jezikovni raznolikosti; |
63. |
je seznanjen, da je bil odziv na anketo skromen, saj je nanjo odgovorilo samo 18 % oziroma 137 poslancev Parlamenta iz vseh političnih skupin in držav članic, ter da je bilo med njimi 90 % takšnih, ki poznajo filmsko nagrado LUX, 75 % jih razume njen namen, več kot 80 % pa nanjo gleda pozitivno; |
64. |
ni prepričan v primernost načina izbora nagrajenca, ko poslanci odločajo o nominacijah in na koncu glasujejo o dobitniku nagrade, ter poziva predsedstvo, naj poroča o alternativnih načinih, na katere bi prišli do želenih rezultatov, na primer s podporo primerljive pobude, ki bi jo izvajale organizacije filmskih ustvarjalcev; |
65. |
je seznanjen, da se je z leti število gledalcev povečevalo, a 43 000 je v Uniji zelo malo in postavlja dvom v upravičenost obstoja nagrade LUX; |
Hiša evropske zgodovine
66. |
obžaluje večkratno odložitev otvoritve Hiše evropske zgodovine, ki je bila sprva načrtovana za marec 2016, nato odložena na september in november 2016, sedaj pa je načrtovana za 6. maj 2017; |
67. |
z zaskrbljenostjo opaža sedanje razprave o značaju začasnih razstav; poudarja pomen akademske neodvisnosti Hiše evropske zgodovine, zlasti kar zadeva vsebino in zasnovo razstav, ki bi morali biti odvisni izključno od muzeoloških in zgodovinskih meril; |
68. |
je zadovoljen, da bo Hiša evropske zgodovine po ocenah pozdravila 250 000 obiskovalcev na leto; poudarja, da so bili letni operativni stroški za ta prostor vnaprej ocenjeni na 13,3 milijona EUR; izraža zaskrbljenost zaradi sorazmerno majhnega števila obiskovalcev v primerjavi z višino operativnih stroškov, glede na to, da je Parlament v letu 2015 sprejel 326 080 obiskovalcev, operativni stroški pa so znašali le 4,3 milijona EUR; |
69. |
ugotavlja, da Parlament in njegova okolica z odprtjem Parlamentariuma in Hiše evropske zgodovine postajata državljanska in turistična znamenitost, kar bo prispevalo k boljši ozaveščenosti o vlogi Parlamenta in državljanom prikazovalo zavezanost Parlamenta enotnim vrednotam, kot so človekove pravice in solidarnost; poziva predsedstvo, naj premisli o vzpostavitvi dialoga z lokalnimi oblastmi o njihovem morebitnem prispevku k financiranju in upravljanju Hiše evropske zgodovine; |
70. |
poziva predsedstvo, naj razmisli o prilagoditvi uprave Hiše evropske zgodovine na bolj medinstitucionalni pristop, pri tem pa preuči možnost večjega sodelovanja z drugimi institucijami Unije, zlasti Komisijo in Svetom; |
71. |
pozdravlja odločitev Komisije, da k operativnim stroškom Hiše evropske zgodovine letno prispeva 800 000 EUR; vendar meni, da bi morala Komisija prispevati veliko večji delež ocenjenih letnih operativnih stroškov; |
Generalni direktorat za kadrovske zadeve (GD PERS)
72. |
je seznanjen, da je bilo 31. decembra 2015 v sekretariatu skupaj zaposlenih 5 391 uradnikov in začasnih uslužbencev (96 več kot 31. decembra 2014), v političnih skupinah pa je bilo skupaj zaposlenih 771 uradnikov in začasnih uslužbencev (26 več kot 31. decembra 2014). Skupaj s pogodbenimi uslužbenci je bil GD PERS odgovoren za 9 402 zaposlena (467 več kot 31. decembra 2014); |
73. |
je seznanjen, da je bilo s 1. januarjem 2015 iz kadrovskega načrta Parlamenta izbrisanih 47 delovnih mest v skladu z revizijo Kadrovskih predpisov leta 2014 in večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020, kar pomeni, da kadrovski načrt skupaj zajema 6 739 delovnih mest, od katerih je 5 723 delovnih mest (84,9 %) v sekretariatu, 1 016 (15,1 %) pa v političnih skupinah. 31. decembra 2015 v sekretariatu ni bilo zasedenih 4,9 % delovnih mest, ob koncu leta 2014 pa je bil ta delež 9,6 %; |
74. |
pozdravlja dejstvo, da se je uravnotežena zastopanost spolov na položaju generalnih direktorjev izboljšala z 18,2 %/81,8 % leta 2014 na 33,3 %/66,7 % leta 2015, vendar opaža, da se je uravnotežena zastopanost spolov na položaju direktorjev zmanjšala s 34 %/66 % leta 2014 na 31,1 %/68,9 % leta 2015; opozarja, da absolutno večino uslužbencev Parlamenta sestavljajo ženske, vendar ženske zasedajo omejen del vodstvenih delovnih mest; ugotavlja, da se je uravnotežena zastopanost spolov na položaju vodij enot izboljšala s 30 %/70 % ob koncu leta 2014 na 31,2 %/68,8 % ob koncu leta 2015; poudarja, da neravnotežja na vodstvenih delovnih mestih ostajajo ter da program enakih možnosti za ta delovna mesta ostaja izjemno pomemben; je trdno prepričan, da bi morale do leta 2019 vsaj 40 % vodstvenih delovnih mest v Parlamentu zasedati ženske; |
75. |
izraža presenečenje, da so v svetovalnem odboru Parlamenta za imenovanje visokih uradnikov le predstavniki visokih vodstvenih položajev, in poziva generalnega sekretarja, naj vključi predstavnika združenja zaposlenih; |
76. |
poudarja, da bi moralo geografsko ravnovesje, in sicer razmerje med državljanstvom uslužbencev in številom prebivalstva njihovih držav članic, ostati pomemben element pri upravljanju virov, zlasti v primeru držav članic, ki so se Uniji pridružile od leta 2004; pozdravlja, da je Parlamentu uspelo doseči na splošno uravnoteženo sestavo uradnikov iz držav članic, ki so se Uniji pridružile pred letom 2004 in od leta 2004, na splošno uravnotežena; vendar izpostavlja, da iz teh držav članic še vedno prihajajo le 3 % uslužbencev na ravni višjih uslužbencev (AD 12–16) v treh krajih dela, medtem ko delež njihovega prebivalstva v Uniji znaša 21 %, s tega vidika je torej potreben dodaten napredek; |
77. |
priznava, da je Parlament za izvajanje nekaterih dejavnosti, kot sta delovanje menz in čiščenje, dajal prednost zunanjim izvajalcem ter da zato v nekaterih generalnih direktoratih število zunanjega osebja v prostorih Parlamenta lahko celo presega število uradnikov; |
78. |
vseeno ugotavlja, da takšne odločitve za zunanje izvajanje ne pojasnjujejo vsega zunanjega osebja ter da je denimo težko pojasniti razmerje med zunanjim osebjem in uradniki v generalnem direktoratu za inovacije in tehnološko podporo (GD ITEC); |
79. |
meni, da se zunanjega osebja ne bi smelo uporabljati kot nadomestilo za zmanjšanje števila delovnih mest, kot je bilo dogovorjeno v okviru revizije Kadrovskih predpisov leta 2014 in sedanjem večletnem finančnem okviru; |
80. |
je seznanjen z odgovori generalnega sekretarja o pogojih Parlamenta za sklepanje pogodb z zunanjimi izvajalci; poudarja, da mora uprava pozorno in sistematično spremljati, da ponudniki storitev dosledno upoštevajo zakonodajo na področju zaposlovanja, varnosti, socialnih pravic itd. za vse zunanje osebje, ki dela v prostorih Parlamenta, denimo v menzah, čistilce, vzdrževalce itd.; poziva Parlament, naj uvede mehanizem rednega opozarjanja in nadzora, da bi se izognili in zaznali vsakršen osamljen ali sistematičen primer malomarnosti, zlorabe ali kršitve in omogočili takojšnje sprejetje predvidenih ukrepov; |
81. |
ugotavlja, da je postopek za ustanovitev notranje varnostne službe Parlamenta končan in da poteka enak postopek v zvezi z vozniki; poziva generalnega sekretarja, naj odboru CONT poroča o izkušnjah, pridobljenih s temi postopki, in o posledičnih prihrankih; |
82. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da zaposleni v menzah niso plačani v skladu s številom ur v njihovih pogodbah, ko poslanci delajo drugje, na primer med tedni v volilnih okrajih ali med plenarnim zasedanjem v Strasbourgu, in da jih veliko dela po skrajšanem delovnem času, kar negativno vpliva na njihovo delovno dobo in dohodke; poziva generalnega sekretarja, naj poišče rešitev v pogajanjih s ponudnikom storitev v menzi, ki bo zaposlenim vsak teden zagotavljala enako število delovnih ur in enako plačilo; |
83. |
je seznanjen, da je ob koncu leta 2015 v Parlamentu delalo 1 813 akreditiranih parlamentarnih pomočnikov, leto prej pa 1 686; poziva, naj se pravice akreditiranih parlamentarnih pomočnikov in lokalnih pomočnikov, katerih pogodbe so neposredno povezane z mandatom poslancev, ki jih podpirajo, obravnavajo posebej, saj so akreditirani parlamentarni pomočniki uslužbenci, ki s Parlamentom podpišejo pogodbo o zaposlitvi, lokalne pomočnike pa pokrivajo različne nacionalne zakonodaje; |
84. |
obžaluje, da poročilo o oceni izvajanja statuta za akreditirane parlamentarne pomočnike ni bilo predloženo odboru CONT do konca leta 2016 v skladu z zahtevami resolucije o podelitvi razrešnice za leto 2014 in mu še vedno ni bilo predloženo; |
85. |
poudarja, da so akreditirani parlamentarni pomočniki v posebej ranljivem položaju v primerih nadlegovanja ali opozarjanja na nepravilnosti, saj njihove pogodbe temeljijo na medsebojnem zaupanju med poslancem in pomočnikom; za prekinitev pogodbe je zato dovolj že, če takšnega zaupanja ni; poleg tega običajno velja, da se v primeru odstopa poslanca zaradi škodovanja ugledu, ki je posledica kakršnega koli kaznivega dejanja ali druge kršitve prava, prekinejo pogodbe z vsemi njegovimi/njenimi pomočniki; zato poziva k takojšnji okrepitvi zastopstva akreditiranih parlamentarnih pomočnikov v svetovalnem odboru za nadlegovanje, da se zagotovi uravnoteženost med spoloma v njegovi sestavi, kot je že zahteval v okviru postopkov podelitve razrešnice za leti 2013 in 2014; poziva predsedstvo, naj dodeli ustrezna finančna sredstva za kritje potnih stroškov in izplačilo dnevnic tožnikom, ki so akreditirani parlamentarni pomočniki, saj pogosto nimajo ustreznih sredstev, da bi osebno odpotovali v Bruselj in zagovarjali svoj primer pred odborom za nadlegovanje; poziva tudi, naj se ukrepi za finančno nadomestilo za akreditirane parlamentarne pomočnike obravnavajo v naslednji reviziji kadrovskih predpisov, da se zagotovi enako obravnavanje akreditiranih parlamentarnih pomočnikov in prizna njihova posebna ranljivost v primerih nadlegovanja ali prijavljanja nepravilnosti; |
86. |
pozdravlja namen uprave, da bo začela postopek za prilagoditev pavšalnih dnevnih nadomestil za službene poti v Strasbourg, ki jih prejemajo akreditirani parlamentarni pomočniki, saj so bistveno nižja od pavšalnih dnevnih nadomestil stalnih uslužbencev; poudarja, da bi morala ta prilagoditev temeljiti na pregledni metodologiji izračuna in biti neposredno vezana na nedavno povišanje zgornjih mej za nadomestila in nastanitvene stroške stalnih uradnikov; poudarja tudi, da bi bilo treba uvesti samodejno indeksacijo nadomestil za prihodnje revizije; |
87. |
obžaluje, da se predsedstvo ni odzvalo na zahteve Parlamenta iz resolucij o razrešnici iz let 2013 in 2014, naj se za akreditirane parlamentarne pomočnike uporabljajo enaka dnevna nadomestila kot za druge uslužbence; poziva generalnega sekretarja, naj pred izvedbo morebitnih sprememb predloži oceno dodatnih stroškov, ki bi nastali zaradi takšne prilagoditve; medtem poudarja, da veljavna zgornja meja za povračilo stroškov za službena potovanja akreditiranih parlamentarnih pomočnikov ni bila prilagojena že od leta 2009 in da se je razlika med temi pomočniki in preostalim osebjem še povečala na vsaj 40 % po uvedbi nove zgornje meje, ki jo je Svet odobril 9. septembra 2016 in se od 10. septembra 2016 uporablja le za uradnike; zato poziva predsedstvo, naj sprejme potrebne ukrepe, da bi odpravilo to neenakost; |
88. |
zelo obžaluje, da se zaposlitev akreditiranega parlamentarnega pomočnika v primeru smrti ali odstopa njegovega poslanca konča ob koncu koledarskega meseca; poudarja, da to lahko pomeni, da akreditirani parlamentarni pomočnik nima niti enodnevnega odpovednega roka, če mandat poslanca preneha zadnji dan v zadevnem mesecu; poziva, naj se ta nesprejemljiva situacija reši z naslednjo revizijo Kadrovskih predpisov, tako da se odpovedni roki povežejo z opredeljenim obdobjem, kot so štirje tedni, namesto s koledarskim mesecem; poleg tega poziva predsedstvo, naj hitro uvede začasne ukrepe, s katerimi bi lahko začasno rešili to težavo, preden bo opravljena takšna pravna revizija; |
89. |
je zaskrbljen zaradi domnevne prakse poslancev, ki naj bi akreditiranim parlamentarnim pomočnikom nalagali obveznost službenih poti, zlasti v Strasbourg, brez potnega naloga, stroškov službenega potovanja ali enostavno brez potnih stroškov; meni, da takšna praksa dopušča zlorabe: če so akreditirani parlamentarni pomočniki na službeni poti brez potnega naloga, morajo za to sami kriti stroške, povrh tega pa zanje tudi ne velja zavarovanje na delovnem mestu; poziva predsedstvo, naj zagotovi pravilno izvajanje Kadrovskih predpisov in kaznuje poslance, ki kršijo pravila; |
90. |
je seznanjen, da imajo pripravniki popust v vrednosti 0,50 EUR na glavne jedi v vseh samopostrežnih restavracijah v Bruslju in Luxembourgu ter 0,80 EUR v Strasbourgu, vendar meni, da ob upoštevanju povprečne višine njihovih prihodkov in visokih cen, ki se zaračunavajo v zadnjih dveh letih, ti popusti niso dovolj, da bi celo zanemarljivo vplivali na njihov finančni položaj; poziva generalnega sekretarja, naj se jim odobrijo znižanja cen v skladu z njihovimi prihodki; |
91. |
poziva predsedstvo, naj zagotovi, da se akreditiranim parlamentarnim pomočnikom, ki so brez prekinitve delali vsaj dve parlamentarni zakonodajni obdobji, zagotovijo socialne in pokojninske pravice; v zvezi s tem poziva upravo, naj pripravi predlog, ki bo pri izračunu 10-letne delovne dobe, določene v Kadrovskih predpisih, upošteval sklep o predčasnih volitvah v letu 2014 in čas, porabljen za postopke zaposlitve; |
92. |
poziva konferenco predsednikov, naj ponovno preuči možnost, da akreditirani parlamentarni pomočniki pod nekaterimi pogoji spremljajo poslance pri uradnih delegacijah in misijah Parlamenta, kot je to zahtevalo že več poslancev; |
93. |
poziva generalnega sekretarja in predsedstvo, naj preučita in rešita težave, ki izhajajo zlasti iz zadnje spremembe nalog akreditiranih parlamentarnih pomočnikov (kot so zamude pri podpisu pogodb, prekinitev pogodb, predčasne evropske volitve itd.) in lahko imajo resne posledice za akreditirane parlamentarne pomočnike pri prihodnjem pridobivanju pravic delavcev; poziva predstavnike akreditiranih parlamentarnih pomočnikov, naj sodelujejo pri iskanju rešitev; |
94. |
poziva Parlament, naj v interesu enakih možnosti in spoštovanja pravic zaposlenih sprejme smernice o dodelitvi razreda akreditiranim parlamentarnim pomočnikom ter za vse funkcijske skupine ustrezno oblikuje jasen opis delovnih mest, pristojnosti in nalog; |
95. |
je seznanjen, da je v letu 2015 v Parlamentu prenehalo delati 154 zaposlenih, in sicer 126 zaradi upokojitve, 13 zaradi invalidnosti, devet zaradi odstopa in šest zaradi smrti; poziva generalnega sekretarja, naj dosledno izvaja četrti odstavek člena 16 Kadrovskih predpisov o morebitnem nasprotju interesov po končanju službe v Parlamentu, zlasti v primerih odstopa, saj preseneča, da nikoli ni bil objavljen primer morebitnega nasprotja interesov; |
96. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni posebne ureditve za uslužbence v primeru, če se država članica odloči izstopiti iz Unije; priznava, da to vprašanje sicer velja za vse evropske institucije, a poziva generalnega sekretarja, naj s Komisijo začne dialog in poskuša zagotoviti, da zaposleni, ki so državljani Združenega kraljestva, ne bodo postali žrtve izstopa te države iz Unije ter da bodo v celoti zaščitene njihove statutarne, pogodbene in pridobljene pravice; |
97. |
poziva k učinkovitejši organizaciji programov usposabljanja, da bodo prilagojeni posebnim potrebam akreditiranih parlamentarnih pomočnikov. Uprava bi morala zlasti upoštevati časovni načrt parlamentarnih dejavnosti in dejavnosti poslancev ter določiti prilagojene časovne razporede in posebne teme. |
98. |
poudarja, da 43 % zaposlenih v Parlamentu meni, da bi delo na daljavo pozitivno vplivalo na njihovo zadovoljstvo na delovnem mestu; poudarja, da je Parlament edina institucija, ki v sistemu dela ni uvedla dela na daljavo in gibljivega delovnega časa, čeprav se oba že več let uporabljata v večini drugih institucij, vključno s Komisijo, kjer se je dokazano povečala produktivnost in izboljšala kakovost življenja uslužbncev; je seznanjen, da je Parlament uvedel občasno delo na daljavo oktobra 2016; poziva generalnega sekretarja, naj omogoči uvedbo te storitve in o njej obvesti vse zadevne službe, vključno s poslanci in njihovimi pomočniki; poziva tudi, naj se sistem gibljivega delovnega časa čim prej doda oblikam dela v Parlamentu; |
99. |
poziva Parlament, naj spremeni svoja pravila o pripravništvu, ki ga omogočajo poslanci in politične skupine, da bi izboljšali položaj pripravnikov in praktikantov v Parlamentu, vključno z dostojnim plačilom, določitvijo omejenega trajanja pripravništva in učnim sporazumom; |
GD FINS
Oddana naročila Parlamenta
100. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da Parlament na svojem spletnem mestu objavi letni seznam vseh svojih pogodbenikov, s katerimi je sklenil pogodbo v vrednosti nad 15 000 EUR, in da ta seznam vključuje ime in naslov pogodbenika, vrsto in vsebino pogodbe, njeno trajanje, njeno vrednost, postopek, po katerem je bila sklenjena, in ustrezni generalni direktorat; |
101. |
poudarja, da ta seznam presega zahteve po preglednosti, določene v finančni uredbi; spodbuja vse institucije Unije, naj objavijo vse informacije o vseh pogodbenih izvajalcih in naročilih, dodeljenih s postopki javnega naročanja, vključno z neposrednimi naročili in omejenimi postopki; |
102. |
podpira ugotovitev Računskega sodišča, da bi morale institucije Unije vzpostaviti enoten javni register informacij o pogodbah o izvedbi javnega naročila, kar bo omogočilo dejansko preglednost in uspešno naknadno spremljanje njihovih dejavnosti javnega naročanja; |
103. |
poudarja, da so storitve, ki jih ponuja potovalna agencija Parlamenta, kljub preteklim pozivom po njihovemu izboljšanju, še vedno nezadovoljive, saj so cene razmeroma visoke in agenciji ni uspelo izpogajati dogovorov z velikimi letalskimi prevozniki o cenejših vozovnicah in večji prožnosti pri organizaciji potovanj; |
104. |
poziva agencijo, naj si dejavno prizadeva ponuditi nižje cene ne glede na zadevnega letalskega prevoznika; zahteva, naj agencija uvede postopek pridobivanja povratnih informacij (z anketami o zadovoljstvu uporabnikov), da se opredelijo področja, na katerih je možen dodaten napredek; |
Prostovoljni pokojninski sklad
105. |
je seznanjen, da se je ocenjeni aktuarski primanjkljaj prostovoljnega pokojninskega sklada konec leta 2015 povečal na 276,8 milijona EUR; nadalje ugotavlja, da so ob koncu leta 2015 neto premoženje, ki se upošteva, in aktuarske obveznosti znašali 155,5 milijona EUR oziroma 432,3 milijona EUR; |
106. |
opozarja, da so te predvidene prihodnje obveznosti razpršene prek več desetletij, a opaža, da je izplačani znesek prostovoljnega pokojninskega sklada v letu 2015 znašal 15,8 milijona EUR; |
107. |
poudarja, da to zbuja skrbi, da se utegne sklad izčrpati, in da Parlament jamči, da bodo pokojnine izplačane, če in ko ta sklad ne bo mogel več izpolnjevati svojih obveznosti; |
108. |
znova poziva predsedstvo, naj čim prej oceni sedanje stanje pokojninskega sklada; |
109. |
opozarja na odstavek 112 lanskoletne resolucije o razrešnici (5), ki poziva k oceni sedanjega stanja pokojninskega sklada; obžaluje, da taka ocena še ni bila izvedena; |
110. |
opozarja na sodbo Sodišča Evropske unije iz leta 2013, ki je potrdila veljavnost sklepa o povečanju upokojitvene starosti za plačnike v sklad s 60 na 63 let, da bi preprečili predčasno izčrpanje kapitala in pravila uskladili z novim statutom poslancev; |
111. |
meni, da morajo nacionalni pokojninski skladi običajno izpolnjevati stroge standarde in sploh ne smejo imeti aktuarskega primanjkljaja, prostovoljni pokojninski sklad pa se sedaj sooča s 64-odstotnim aktuarskim primanjkljajem pri aktuarskih obveznosti; poziva generalnega sekretarja, naj predsedstvu predstavi obsežen akcijski načrt, da se prepreči prezgodnje izčrpanje sklada; |
Drugo
112. |
obžaluje dejstvo, da Parlament pri izbiri finančnih ustanov za opravljanje njegovih plačil in vodenje računov ne upošteva politik teh ustanov na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb; poziva generalnega sekretarja, naj zagotovi, da bo Parlament v prihodnosti sodeloval predvsem s finančnimi ustanovami, katerih naložbene politike so osredotočene na trajnost in druge vidike družbene odgovornosti gospodarskih družb; |
113. |
poudarja, da je imel Parlament v letu 2015 na bančnih računih povprečno 106,25 milijona EUR, za kar ni dobil nikakršnega dohodka od obresti; poziva generalnega sekretarja, naj preuči, če je tako visok znesek likvidnih sredstev potreben, in ga zlasti poziva, naj izboljša tozadevno upravljanje zakladnice ter po možnosti poišče načine, kako povečati donos teh vlog; |
GD ITEC
114. |
je zadovoljen z izvajanjem strateških usmeritev GD ITEC za obdobje 2014–2019; meni, da se uvajajo številne spremembe v elektronskem delovnem okolju poslancev in zaposlenih, a posledice teh sprememb, tudi nove priložnosti, so razmeroma slabo poznane in se razvijajo pretežno v GD ITEC; poziva k tesnejšemu sodelovanju med GD ITEC in GD COMM, da se izboljša notranje in zunanje obveščanje o številnih inovacijah, ki se že izvajajo ali se še bodo; |
115. |
razume prizadevanja GD ITEC za izboljšanje števila zadetkov za spletne strani Parlamenta pri iskanju z iskalnikom Google; vseeno meni, da bi moral tudi iskalnik na sami spletni strani Parlamenta ponujati smiselne rezultate, da bi uporabniki lahko uporabljali portal tega spletnega mesta za hiter dostop do ustreznih spletnih strani; je zaskrbljen, ker trenutno ta iskalnik ne deluje dobro, in poziva generalnega sekretarja, naj poišče hitro rešitev za to dolgotrajno težavo; |
116. |
z zaskrbljenostjo opaža, da na področju v pristojnosti GD ITEC stroški za nakupe nove strojne opreme vsako leto znašajo več kot 35 milijonov EUR, kljub temu pa ni jasne politike za okoljsko in socialno trajnostna javna naročila, ter poziva generalnega sekretarja, naj glede tega razvije akcijski načrt, da se zagotovi, da bodo v prihodnosti vsi javni razpisi vključevali okoljska in socialna merila za izbor strojne opreme; |
117. |
poziva GD ITEC, naj omogoči dostopnost vseh spletnih strani Parlamenta na prenosnih napravah, saj se sedanji vmesniki le težko štejejo za združljive s prenosnimi napravami, četudi velik delež obiskovalcev teh strani za dostop do spletnih mest Parlamenta in specializiranih odborov uporablja iPad ali mobilni telefon; predlaga uvedbo ukrepov za jasno izboljšanje dostopnosti spletnih strani na prenosnih napravah v razumnem roku; |
118. |
meni, da je ključno za mandat poslancev, da tiskalniki ostanejo v njihovih pisarnah; izpostavlja, da lahko poceni generične kartuše povzročijo nevarno visoke ravni emisij delcev in škodujejo zdravju; zato poziva GD ITEC in generalni direktorat za infrastrukturo in logistiko (GD INLO), naj ukrepata in spodbujata nabavo okolju prijaznih tiskalnikov ter zagotovita, da se bodo uporabljale samo originalne kartuše, hkrati pa naj poslancem in njihovim uslužbencem omogoči, da imajo tiskalnike nameščene na strateških položajih v bližini svojih pisarn; |
119. |
je seznanjen, da je predsedstvo 7. septembra 2015 sprejelo varnostno politiko za sisteme informacijske in komunikacijske tehnologije; poudarja, da je v sedanjih globalnih okoliščinah nujno izvajati občutno bolj čvrsto varnostno politiko za sisteme informacijske in komunikacijske tehnologije, ki v celoti obravnava obvladovanje tveganj, povezanih s kibernetsko varnostjo; v zvezi s tem pozdravlja imenovanje uradnika Parlamenta za kibernetsko varnost; |
120. |
ponavlja poziv iz resolucije o razrešnici za leto 2014, da se oblikuje sistem hitrega obveščanja v izrednih razmerah, ki bi GD ITEC omogočil, da v sodelovanju z generalnim direktoratom za varnost in zaščito (GD SAFE) s sporočili SMS ali elektronsko pošto hitro obvesti poslance in uslužbence, ki se bodo odločili, da bodo uvrščeni na seznam za obveščanje v posebnih izrednih razmerah; |
121. |
izreka pohvalo GD ITEC za namestitev brezžičnega omrežja po vseh poslopjih Parlamenta; vseeno opaža, da brezžično omrežje v sejni dvorani v Strasbourgu ni zanesljivo, zlasti, če ta sistem istočasno uporablja veliko število poslancev med časom za glasovanje ali ključnimi razpravami; poziva generalnega sekretarja, naj v zvezi s tem sprejme potrebne popravne ukrepe; |
Generalni direktorat za zunanjo politiko Unije
122. |
pozdravlja dejstvo, da je nekatere javne seje medparlamentarnih delegacij že mogoče spremljati prek spletnega prenosa; poziva generalnega sekretarja, naj to storitev in vsebino spletnih strani delegacij še okrepi in razširi; |
GD INLO
123. |
je seznanjen, da se trenutno pregleduje srednjeročna nepremičninska strategija; poziva k razširitvi te strategije na dolgoročnejše obdobje in vključitvi študije primera o verjetnih posledicah izstopa Združenega kraljestva iz Unije; |
124. |
pozdravlja dejstvo, da se bodo po letu 2019 povečale pisarniške površine za poslance in njihove pomočnike v Strasbourgu; poziva generalnega sekretarja, naj – dokler ni rešitve za uresničitev enotnega sedeža Parlamenta – zagotovi najmanjšo dovoljeno površino za vsakega pomočnika v skladu z veljavnimi pravili o delovnih pogojih, saj je Parlament trenutno ranljiv, ker namenoma ne spoštuje pravil o najmanjši površini pisarniških prostorov; |
125. |
močno obžaluje začetek postopka za zamenjavo pohištva v pisarnah poslancev in njihovih pomočnikov v Bruslju in poziva, naj se nemudoma ustavi; ugotavlja, da je večina tega pohištva primernega za uporabo in ustreznega videza, zato ni razloga, da bi ga zamenjali; meni, da odziv določenega števila poslancev – ne gre torej za anketo, ki bi bila zajela vse – sam po sebi ni zadostno opravičilo za zamenjavo, ravno tako pa so neustrezne utemeljitve uprave, ki zadevajo okuse, trende ali zastarel videz; pohištvo se lahko zamenja le priložnostno zaradi očitnega posebnega ali splošnega razloga, kot je poslabšanje stanja, huda obraba ali tveganje za zdravje na delovnem mestu (na primer morebiten razvoj bolj ergonomskih pisarniških stolov); v obdobju gospodarske krize in posledičnih omejitev proračuna, s katerimi se soočamo, lahko posvečanje prevelike teže zunanjemu videzu resno ogrozi verodostojnost Parlamenta in njegovih poslancev, zlasti v očeh državljanov in javnega mnenja; |
126. |
priznava, da nove pogodbe o gostinskih storitvah v skladu z odločitvama predsedstva iz leta 2013 in leta 2015 ne zagotavljajo neposrednih subvencij iz proračuna Parlamenta; je vseeno zaskrbljen, ker so bile cene nekaterih storitev v letu 2015 višje od tržnih; glede tega opozarja na postrežbo s kavo med sejami; ugotavlja, da so bile avgusta 2016 cene spremenjene; |
127. |
močno obžaluje uporabo samovoljnih, subjektivnih in nesorazmernih meril pri zaposlovanju voznikov in pri internalizaciji te službe, ki se je zaradi varnosti začela leta 2016; obžaluje, da se v postopku niso upoštevale niti veščine in izkušnje, ki so jih vozniki pridobili v letih dela v neposrednem in zaupnem stiku s poslanci, niti dejstvo, da so ti delavci, od katerih jih je veliko zaradi starosti težko zaposljivih, ostali brez dela; |
Generalni direktorat za tolmačenje in konference (GD INTE)
128. |
je zaskrbljen zaradi problematičnega socialnega dialoga med GD INTE in predstavniki tolmačev, ki se je začel januarja 2014 in doslej še ni privedel do dogovora; poziva generalnega sekretarja, naj začne z mediacijo med stranmi, da bi se izboljšalo medsebojno razumevanje stališč in našle rešitve, ki bodo sprejemljive za vse; |
129. |
izraža zadovoljstvo z napredkom, ki je že bil dosežen pri postopku modernizacije GD INTE, zlasti v zvezi z večjo razpoložljivostjo tolmačev, zmernim povečanjem ur tolmačenja in boljšo distribucijo delovne obremenitve tolmačev; ugotavlja, da je bila metoda izračuna statističnih podatkov pojasnjena ter da sta bila letni in bolniški dopust zdaj izvzeta iz izračuna povprečnega števila ur, ki jih tolmači preživijo v kabini; |
130. |
zahteva, da generalni sekretar posreduje informacije o ukrepih za večjo učinkovitost rabe virov in organizacije sej s poenostavitvijo upravljanja konferenc v Parlamentu, ki so bili sprejeti od sprejetja resolucije o razrešnici za proračun za leto 2014; |
GD SAFE
131. |
pozdravlja stalna prizadevanja za zagotavljanje varnosti in zaščite v prostorih Parlamenta in okoli njih; priznava, da varnost v Parlamentu predstavlja iskanje občutljivega ravnovesja med upoštevanjem številnih zaščitnih ukrepov ter uvedbo režima, ki preveč poudarja varnost in upočasnjuje dejavnost Parlamenta; kljub temu vztraja, da bi bilo treba dodatno okrepiti varnost Parlamenta, in poziva generalnega sekretarja, naj zagotovi, da so uslužbenci ustrezno usposobljeni in da lahko strokovno opravljajo svoje naloge, tudi v izrednih razmerah; |
132. |
poziva generalnega sekretarja, naj si poleg sodelovanja z belgijskimi, francoskimi in luksemburški organi prizadeva tudi za sodelovanje z drugimi institucijami Unije; |
133. |
poziva GD ITEC in GD SAFE, naj okrepita zmogljivosti kibernetske zaščite zaradi večje grožnje kibernetskih napadov v zadnjih mesecih; |
Okolju prijazen Parlament
134. |
spominja, da je predsedstvo 19. aprila 2004 začelo projekt sistema za okoljsko ravnanje (EMAS) v Parlamentu; je seznanjen, da je predsedstvo leta 2016 sprejelo revidirano okoljsko politiko, ki ohranja in potrjuje zavezo Parlamenta stalnemu okoljskemu izboljševanju; |
135. |
pozdravlja vzpostavitev medinstitucionalne službe za pomoč uporabnikom pri zelenih javnih naročilih, ki jo je treba zdaj v celoti začeti izvajati z določitvijo jasnih ciljev za to področje in okrepitvijo prizadevanj za notranje obveščanje o zelenih javnih naročilih ter njihovo spodbujanje in učinkovito upravljanje; poudarja tudi, da morajo pravila upoštevati podizvajalci, ki so ponudniki storitev; obžaluje, da se pri tem v Parlamentu veliko uporabljajo plastenke, plastični kozarci, plastične posode in embalaža; |
136. |
upošteva, da se je Parlament zavezal, da bo do leta 2020 zmanjšal svoje emisije CO2 na ekvivalent polnega delovnega časa za 30 % glede na leto 2006; izreka pohvalo, ker je ta kazalnik med letoma 2006 in 2015 padel za približno 24,3 %; |
137. |
zato meni, da je izjemno pomembno, da si Parlament postavi nove, zahtevnejše in količinsko opredeljene cilje ter da pristojne službe redno merijo te cilje; v zvezi s tem je seznanjen z odločitvijo predsedstva iz leta 2015 o izravnavi vseh emisij ogljika Parlamenta, tudi tistih, ki so posledica letov poslancev med domačimi državami ter krajema dela Parlamenta; |
138. |
spominja Parlament na njegovo zavezo iz Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) o energetski učinkovitosti, ki določa, da bo „brez poseganja v veljavna proračunska pravila in pravila javnega naročanja za stavbe, ki jih [ima] v lasti in uporabi, [uporabljal] enake zahteve, kot veljajo za stavbe osrednjih vlad držav članic na podlagi členov 5 in 6“ te direktive, zaradi velike prepoznavnosti stavb in vodilne vloge, ki bi jo moral imeti pri energetski učinkovitosti stavbe; poudarja, da mora nujno zagotoviti skladnost s to izjavo, med drugim zaradi svoje verodostojnosti pri trenutno tekočih revizijah direktiv o energetski učinkovitosti stavb in energetski učinkovitosti; |
139. |
poziva predsedstvo, naj preuči shemo spodbud za podporo uporabi bolj trajnostnih in učinkovitejših načinov prevoza od doma do službe; |
140. |
pozdravlja pobudo Parlamenta o izvajanju celovite politike za zmanjšanje živilskih odpadkov; poziva Parlament, naj zagotovi, da živilske odpadke dejavno preprečujejo vsi ponudniki priprave in dostave hrane v vseh prostorih Parlamenta; poziva Parlament, naj okrepi prakso darovanja neprodane hrane v dobrodelne namene; |
141. |
meni, da bi lahko z uvedbo učinkovitega sistema rezervacij za sejne sobe in prostorskega katastra aktivirali velik potencial v zvezi s stroški in okoljskim prizadevanjem Parlamenta, ter generalnega sekretarja poziva, naj spodbudi ustrezne razprave; |
Politične skupine (proračunska postavka 4 0 0)
142. |
ugotavlja, da so bila v letu 2015 sredstva iz proračunske postavke 4 0 0, dodeljena političnim skupinam in samostojnim poslancem, uporabljena takole:
|
143. |
opozarja, da je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu priporočilo, naj Parlament „pregleda veljavni nadzorni okvir za izvrševanje proračunskih sredstev, dodeljenih političnim skupinam, ter naj prav tako izboljša smernice ter natančneje spremlja, kako skupine uporabljajo pravila za odobritev in poravnavo odhodkov ter izvajajo postopke javnih naročil“; |
Evropske politične stranke in evropske politične fundacije
144. |
ugotavlja, da so bila v letu 2015 sredstva iz proračunske postavke 4 0 2 uporabljena takole (7):
|
145. |
ugotavlja, da so bila v letu 2015 sredstva iz proračunske postavke 4 0 3 uporabljena takole (8):
|
146. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bile ugotovljene večje nepravilnosti, povezane s prepovedanim neposrednim ali posrednim financiranjem nacionalnih strank in z donacijami, v primerih Zveze za neposredno demokracijo v Evropi, Gibanja za Evropo svoboščin in demokracije, Pobude za neposredno demokracijo v Evropi in Fundacije za Evropo svoboščin in demokracije; |
147. |
izraža zaskrbljenost zaradi škode, ki jo ugledu Parlamenta povzročajo tovrstne nepravilnosti, in je prepričan, da je treba ukrepati hitro in učinkovito, da bi se preprečile in obravnavale tovrstne nepravilnosti v prihodnosti; vendar meni, da so te nepravilnosti omejene na omejeno število političnih strank in fundacij; meni, da zaradi teh nepravilnosti ne bi smeli dvomiti v finančno upravljanje drugih političnih strank in fundacij; |
148. |
je seznanjen z novima uredbama, in sicer Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014 in Uredbo (EU, Euratom) št. 1142/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 (9), ki bosta od proračunskega leta 2018 naprej vplivali na financiranje evropskih političnih strank in fundacij, ter s pomembno vlogo novoustanovljenega organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije, pa tudi s sedanjimi razpravami v predsedstvu o predlogih generalnega sekretarja za obravnavo več zadev, ki jih omenjeni uredbi ne rešujeta; poziva notranjega revizorja Parlamenta, naj čim prej po začetku veljavnosti nove uredbe pripravi novo revizijsko poročilo o financiranju evropskih političnih strank in fundacij; |
149. |
meni, da je treba nujno preveriti, ali je obstoječi sistem notranje in zunanje kontrole pomanjkljiv pri preprečevanju hujših nepravilnosti; je seznanjen z izjavami zunanjega računovodje (EY), da so njegove revizije usmerjene v pridobitev razumnega zagotovila, da v letnih računovodskih izkazih ni bistvenih napak in da je revidirani subjekt spoštoval pravila in predpise s tega področja, ter da te revizije vključujejo preučitev dokazov na podlagi preizkusov, ki podpirajo mnenje; ugotavlja pa tudi, da ta preučitev ne vključuje preiskave o morebitnih goljufivih izjavah in dokumentih ter torej zagotavlja le nekoliko omejen vpogled v preučene finančne dejavnosti; |
150. |
je seznanjen, da je v GD FINS le malo človeških virov (dejansko dva ekvivalenta polnega delovnega časa) namenjenih preverjanju računovodskih izkazov evropskih političnih strank in fundacij; je trdno prepričan, da bi veljalo za te dejavnosti nameniti več virov, saj je s tem vidikom povezano veliko tveganje za ugled; |
151. |
poziva predsedstvo, naj v obsegu, ki ga omogoča načelo zaupnosti, omogoči dostop do temeljne dokumentacije, ki jo vsebujejo končna poročila evropskih političnih strank in fundacij ter zlasti računovodski izkazi in opravljene revizije; |
152. |
zahteva, da novoustanovljeni organ Parlamentu predloži poročilo o napredku po prvem letu svojega delovanja, torej leta 2017; poziva generalnega sekretarja, naj zagotovi, da bo imel organ na voljo vse potrebne vire za opravljanje svojih nalog. |
(1) Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).
(2) Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/EU (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).
(3) UL C 436, 24.11.2016, str. 2.
(4) Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (UL L 317, 4.11.2014, str. 1).
(5) UL L 246, 14.9.2016, str. 3.
(6) Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).
(*1) Vsi zneski so v tisoč EUR.
(*2) Leto 2014 je bilo razdeljeno na dve proračunski polletji zaradi parlamentarnih volitev maja 2014. Zneski za leto 2014 v preglednici predstavljajo konsolidirane zneske.
Opomba:
Vsi zneski so v tisoč EUR.
Opomba (1): prihodki skupaj vključujejo prenos iz prejšnjega leta v skladu s členom 125(6) finančne uredbe.
(*3) Vsi zneski so v tisoč EUR.
Opomba:
Vsi zneski so v tisoč EUR.
(*4) Vsi zneski so v tisoč EUR.
(9) Uredba (EU, Euratom) št. 1142/2014 Evropskega parlament in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 glede financiranja evropskih političnih strank (UL L 317, 4.11.2014, str. 28).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/22 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1604
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek II – Evropski svet in Svet
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0271/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju člena 314(10) in členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0131/2017), |
1. |
odloži podelitev razrešnice generalnemu sekretarju Sveta glede izvrševanja proračuna Evropskega sveta in Sveta za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/23 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1605
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek II – Evropski svet in Svet
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek II – Evropski svet in Svet, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0131/2017), |
A. |
ker Parlament v okviru postopka podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti ter izvajanja koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrega upravljanja človeških virov; |
1. ugotavlja, da je Računsko sodišče na podlagi revizijskega dela sklenilo, da v skupnih plačilih za upravne in druge odhodke institucij in organov za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, ni bilo pomembnih napak;
2. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015 navedlo, da ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti v zvezi z revidiranimi področji, ki so se nanašala na človeške vire in javna naročila Evropskega sveta in Sveta;
3. ugotavlja, da sta imela Evropski svet in Svet v letu 2015 skupni proračun v višini 541 791 500 EUR (534 202 300 EUR v letu 2014) in da je bila stopnja izvrševanja 92,6 %;
4. ugotavlja, da se je proračun Sveta za leto 2015 povečal za 7,6 milijona EUR (+ 1,4 %);
5. je seznanjen, da je generalni sekretariat Sveta objavil letna poročila o dejavnostih generalnih direktorjev pravne službe, direktorata za obveščanje in upravljanje dokumentov ter direktorata za administracijo;
6. je seznanjen s pojasnili v zvezi z nepopolnim izkoriščanjem strukturnih sredstev v letnem poročilu o dejavnostih direktorata za administracijo; je kljub temu zaskrbljen, da so v nekaterih kategorijah stopnje nepopolnega izkoriščanja sredstev še naprej visoke; spodbuja razvoj ključnih kazalnikov uspešnosti, da bi izboljšali proračunsko načrtovanje;
7. je zaskrbljen nad zelo visokim številom odobritev, prenesenih iz leta 2015 v leto 2016, zlasti na področju opredmetenih osnovnih sredstev;
8. znova poudarja, da bi morala biti proračuna Evropskega sveta in Sveta ločena, da bi s tem zagotovili večjo preglednost njunega finančnega poslovodenja in večjo odgovornost obeh institucij;
9. poziva k razčlenitvi pregleda človeških virov po kategorijah, razredih, spolu, narodnosti in poklicni usposobljenosti;
10. poudarja, da bi moralo biti geografsko ravnovesje, torej odnos med nacionalnostjo uslužbencev in velikostjo držav članic, še naprej pomemben element upravljanja virov, zlasti v zvezi z državami članicami, ki so pristopile k Uniji od leta 2004; pozdravlja dejstvo, da sta Evropski svet in Svet v splošnem dosegla uravnoteženo sestavo uradnikov iz držav članic, ki so se Uniji pridružile pred letom 2004, in tistih, ki so pristopile pozneje, a poudarja, da so slednje še vedno preslabo zastopane na višji ravni uprave in vodstvenih mestih, zato še vedno čaka na napredek v zvezi s tem;
11. ugotavlja, da ima generalni sekretariat Sveta vzpostavljeno politiko uravnotežene zastopanosti spolov; pozdravlja pozitiven trend uravnotežene zastopanosti spolov na vodilnih položajih; kljub temu poziva Svet, naj še okrepi prizadevanja, in opozarja, da je uravnotežena zastopanost spolov na vodilnih položajih do konca leta 2015 vseeno znašala le 30 %/70 %;
12. pozdravlja informacije o poklicnih dejavnostih nekdanjih višjih uradnikov generalnega sekretariata Sveta po prenehanju funkcije (1) leta 2015; podpira popolno preglednost in letno objavo takih informacij;
13. zaskrbljeno ugotavlja, da generalni sekretariat Sveta leta 2015 še ni začel izvajati pravil o notranjih prijaviteljih nepravilnosti, kot je navedel varuh človekovih pravic; poziva Svet, naj začne brez nadaljnjega odlašanja izvajati pravila o notranjih prijaviteljih nepravilnosti;
14. je seznanjen s kadrovskim načrtom Sveta, s katerim naj bi izpolnil medinstitucionalni dogovor o zmanjšanju zaposlenih za 5 % v petletnem obdobju; prosi za pojasnilo, kako je to zmanjšanje skladno z odprtjem 19 novih delovnih mest; predlaga, da Svet obvesti Parlament o drugih možnostih doseganja prihrankov, s katerimi bo nadomestil zamudo pri zmanjševanju števila zaposlenih;
15. je seznanjen z reorganizacijo generalnega direktorata za administracijo, katere namen je izboljšati kakovost in povečati učinkovitost; pričakuje, da bo ta reforma pozitivno vplivala na izvrševanje proračuna Sveta;
16. je zaskrbljen zaradi zamude pri predaji zgradbe Europa; prosi, naj se ga obvesti o finančnih posledicah te zamude;
17. ponovno poziva, naj se organu za podelitev razrešnice predloži nepremičninska politika Sveta; opozarja Svet na zahtevo Parlamenta glede poročil o napredku nepremičninskih projektov in podrobne razčlenitve doslej nastalih stroškov;
18. z zadovoljstvom ugotavlja, da je generalni sekretariat Sveta leta 2015 pridobil oznako ekodinamičnega podjetja in leta 2016 certifikat EMAS za učinkovito okoljsko upravljanje;
Sedanje stanje
19. je seznanjen z uradnim odgovorom generalnega sekretarja Sveta na povabilo Odbora Parlamenta za proračunski nadzor k sodelovanju pri izmenjavi stališč z generalnimi sekretarji drugih institucij; ugotavlja, da odgovor preprosto ponavlja stališče Sveta o izmenjavi finančnih informacij, ki je bilo že izraženo v preteklosti; ugotavlja, da odgovor na pisni vprašalnik z vprašanji poslancev, ki je bil poslan generalnemu sekretariatu Sveta 17. novembra 2016, še vedno ni pripravljen;
20. ponavlja, da bi moral biti Svet pregleden in v odnosu do državljanov Unije v celoti odgovoren za sredstva, ki se mu dodelijo kot instituciji Unije; poudarja, da to pomeni, da mora Svet popolnoma in dobronamerno sodelovati pri letnem postopku razrešnice, kot počnejo tudi druge institucije; zato meni, da je za uspešen nadzor nad izvrševanjem proračuna Unije potrebno sodelovanje med Parlamentom in Svetom na osnovi delovnega dogovora; močno obžaluje težave, do katerih je prihajalo v dosedanjih postopkih podelitve razrešnice;
21. vztraja, da je treba odhodke Sveta pregledovati na enak način kot odhodke drugih institucij, in poudarja, da so bili temeljni elementi takšnega pregledovanja določeni v resolucijah o podelitvi razrešnice iz preteklih let;
22. opominja, da Parlament podeljuje razrešnico drugim institucijam, potem ko preuči predložene dokumente in posredovane odgovore na vprašanja; obžaluje, da se Parlament vedno znova sooča s težavami pri prejemanju odgovorov Sveta; zato upa, da se bo sodelovanje z generalnim sekretarjem Sveta, ki je te nove naloge prvič prevzel leta 2015, močno izboljšalo;
23. obžaluje, da v preteklosti ni bilo mogoče podeliti razrešnice zaradi nezadostnega sodelovanja med Parlamentom in Svetom; ugotavlja, da se je pripravljenost obeh strani očitno povečala, in izraža optimizem, da bo dosežen napredek in se bo sodelovanje v prihodnje izboljšalo, saj bi to prav tako izboljšalo javno podobo Parlamenta in Sveta; poziva Parlament in Svet, naj nadaljujeta po tej poti;
24. poudarja, da ima Parlament pooblastila za podelitev razrešnice v skladu s členi 316, 317 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členi 164 do 167 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in potrjuje, da je podelitev oziroma zavrnitev podelitve razrešnice dolžnost, ki jo ima Parlament do državljanov Unije;
25. opozarja, da so vse institucije v skladu s členom 2(b) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 same odgovorne za izvrševanje lastnega razdelka proračuna v skladu s členom 55 navedene uredbe o proračunski neodvisnosti; potrjuje, da Parlament v skladu s prakso in razlago veljavnih pravil in proračunske neodvisnosti Sveta ter za vzdrževanje preglednosti in demokratične odgovornosti do davkoplačevalcev Unije podeljuje razrešnico vsaki instituciji posebej;
26. meni, da je lahko zadovoljivo sodelovanje med Parlamentom, Evropskim svetom in Svetom, ki je rezultat postopka odprtega in formalnega dialoga, pozitiven znak za državljane Unije.
(1) Tretji in četrti odstavek člena 16 Kadrovskih predpisov.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/26 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1606
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0269/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Komisije o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2015 (COM(2016) 446), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu za podelitev razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2015 (COM(2016) 628), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki mu je priložen (SWD(2016) 322), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015 z odgovori institucij (3) in posebnih poročil Računskega sodišča, |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05876/2017 – C8-0037/2017), |
— |
ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 62, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju člena 93 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0150/2017), |
A. |
ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe in ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije proračun izvršuje v sodelovanju z državami članicami, na lastno odgovornost in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
1. |
podeli razrešnico Komisiji glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije, ter v resoluciji z dne 27. aprila 2017 o posebnih poročilih Računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za proračunsko leto 2015 (6); |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču, nacionalnim parlamentom ter nacionalnim in regionalnim revizijskim institucijam držav članic in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(6) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0144 (glej stran 66 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/28 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1607
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija, |
— |
ob upoštevanju sklepov o razrešnici glede izvrševanja proračunov izvajalskih agencij za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju členov 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) (v nadaljevanju: finančna uredba) in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (2) (pravila uporabe); |
— |
ob upoštevanju člena 93 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0150/2017), |
A. |
ker se Evropa sooča s krizo zaupanja v evropske institucije, za kar mora vsaka posamezna institucija Unije prevzeti svoj delež odgovornosti in zaradi česar mora biti Parlament pri pregledu računovodskih izkazov Komisije še strožji; |
B. |
ker bi institucije Unije in države članice morale izboljšati svojo politiko sporočanja, da bi ustrezno obveščale državljane o rezultatih, ki jih dosega proračun Unije, in njihovi dodani vrednosti; |
C. |
ker se mora Parlament temeljito posvetiti zaskrbljenosti državljanov Unije glede tega, za kaj se proračun Unije porablja in kako slednja varuje njihove interese; |
D. |
ker bi si morale institucije Unije prizadevati za zanesljiv in prilagodljiv proračunski sistem Unije, ki se prožno izvaja in se hitro odziva tako v mirnih kot nemirnih obdobjih; |
E. |
ker kohezijska politika kot ključna politika solidarnosti in izjemno pomemben vir javnih naložb zagotavlja jasno dodano vrednost z izboljšanjem kakovosti življenja državljanov po Evropi; |
F. |
ker morajo institucije Unije jasno opredeliti in se dogovoriti o tem, katere prednostne naloge evropske politike in javne dobrine bi bilo treba najprej financirati, da bi se odzvali na zaskrbljenost državljanov in odpravili pomanjkljivosti v politikah; |
G. |
ker so odhodki Unije, ki so omejeni na 1 % BND Unije, pomembno orodje za doseganje vseevropskih ciljev politik s pomočjo evropske dodane vrednosti in v povprečju znašajo 1,9 % splošne javne porabe držav članic Unije; |
H. |
ker so dejanski zneski precejšnji in zato upravičujejo temeljit pregled, medtem ko so odstotki, ki so v proračun Unije vključeni kot (a) del skupnih združenih odhodkov držav članic in (b) neprikazan/nepravilno porabljen/zapravljen element tega proračuna, nizki; |
I. |
ker Komisija v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije nosi končno odgovornost za izvrševanje proračuna Unije, države članice pa morajo pošteno sodelovati z njo, da se lahko zagotovi uporaba odobrenih proračunskih sredstev, skladna z načeli dobrega finančnega poslovodenja; |
J. |
ker Parlament pri podelitvi razrešnice Komisiji preverja, ali so bila sredstva porabljena pravilno in ali so bili doseženi cilji politik; |
Proračun, programska obdobja in politične prednostne naloge
1. |
ugotavlja, da sedemletno trajanje sedanjega večletnega finančni okvir ni usklajeno s petletnima mandatoma Parlamenta in Komisije, kar povzroča odstopanja med proračunom za posamezno leto in podelitvijo razrešnice za njegovo izvrševanje; poudarja tudi, da desetletni cikel strateškega načrtovanja in strategija Evropa 2020 nista usklajena s sedemletnim ciklom upravljanja proračuna Unije; meni, da je to eden od razlogov za hude pomanjkljivosti pri političnem vodenju v Uniji, saj morata Parlament in Komisija spoštovati prejšnje sporazume o političnih ciljih in financah, zaradi česar bi se morda zdelo, da so v takšnih okoliščinah evropske volitve nepomembne; |
2. |
ugotavlja, da je moral proračun Unije za leto 2015 podpirati uresničevanje ciljev dveh različnih dolgoročnih političnih programov:
hkrati pa se odzivati na številne krizne situacije: begunce, varnostna tveganja v Evropi in njeni soseščini, finančno nestabilnost v Grčiji, gospodarske posledice ruskega izvoznega embarga in dolgotrajni učinek finančne krize in njenih strukturnih posledic: brezposelnost, revščino in neenakost; |
3. |
ugotavlja, da imajo politike Unije različne kratko-, srednje- in dolgoročne cilje, katerih uresničitve ni nujno mogoče zajeti z enim samim večletnim finančnim okvirom; meni, da bi veljalo razmisliti o novem ravnovesju med snovanjem političnih programov, izvajanjem politik in finančnimi okviri; |
4. |
obžaluje, da začasne proračunske rešitve niso idealne za prenos socialnih in političnih teženj v koristne operativne cilje za programe porabe; |
5. |
poudarja, da bo leto 2020 priložnost za uskladitev dolgoročne strategije in oblikovanja politik s proračunskim ciklom in priporoča, da se ta priložnost izkoristi; |
6. |
je zaskrbljen, ker je delež izdatkov za podnebne ukrepe iz proračuna Unije v letu 2015 znašal samo 17,3 %, v obdobju 2014–2016 pa je po navedbah Računskega sodišča (3) v povprečju dosegal samo 17,6 %, čeprav je bil cilj v tem finančnem obdobju doseči vsaj 20 %; zato poudarja, da po navedbah Računskega sodišča obstaja resno tveganje, da 20-odstotni cilj brez dodatnega prizadevanja za reševanje podnebnih sprememb ne bo dosežen; |
7. |
prav tako opozarja, da je bil 20-odstotni delež izdatkov za podnebne ukrepe dogovorjen še pred pariškim sporazumom; je prepričan, da so potrebna dodatna prizadevanja, da bo proračun Unije bolj prijazen podnebju; prav tako poudarja, da je revizija večletnega finančnega okvira odlična priložnost, ko bi bilo mogoče zagotoviti uresničitev cilja 20 % izdatkov za podnebne ukrepe in omogočiti morebitno povečanje te meje v skladu z mednarodnimi zavezami, ki jih je EU sprejela na konferenci COP 21; |
8. |
pozdravlja pristop načrtovanja proračuna na podlagi uspešnosti, ki ga je uvedla Komisija; meni, da bi moral biti proračun Unije zaradi pomanjkanja finančnih sredstev učinkovitejši in uspešnejši kot kdaj prej; obžaluje pa, da je Komisija osredotočena predvsem na realizacijo, ne rezultate; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
9. |
se strinja s predlogi Računskega sodišča iz kratkega poročila z dne 28. oktobra 2016 o vmesnemu pregledu večletnega finančnega okvira (točki 39 in 40), namreč da bi morala Komisija preučiti še druge možnosti:
|
10. |
poziva Komisijo, naj na dnevni red naslednjega sestanka strokovnjakov na temo proračuna, usmerjenega v rezultate, uvrsti predloge Računskega sodišča iz točk 39 in 40 svojega zgoraj navedenega kratkega poročila z dne 28. oktobra 2016 in priporočila skupine na visoki ravni za lastna sredstva, kar bo služilo pripravam na naslednjo konferenco o proračunu EU, usmerjenem v rezultate, na kateri bo potekala razprava o področjih politik, na katerih bi se moral proračun Unije porabiti še pred se odloči o finančnem okviru; |
11. |
se strinja z vsemi priporočili Računskega sodišča v posebnem poročilu št. 31/2016, zlasti pa s tem, da bi Komisija morala proučiti vse možne priložnosti, vključno z vmesno revizijo večletnega finančnega okvira in revizijo nekaterih pravnih podlag, da bi se zagotovil nadaljnji resnični premik v smeri podnebnih ukrepov; poziva Računsko sodišče, da do konca leta 2018 objavi poročilo o nadaljnjem spremljanju porabe sredstev za podnebne spremembe iz proračuna Unije; |
12. |
poziva Komisijo, naj bolje izkoristi priložnosti v zvezi rezervo za uspešnost znotraj obstoječega pravnega okvira, da bi ustvarila pravo finančno spodbudo za učinkovito izboljšanje finančnega poslovodenja; poleg tega zahteva okrepitev rezerve za uspešnost kot instrumenta, in sicer s povečanjem elementa, ki je odvisen od uspešnosti, v naslednjem zakonodajnem okviru; |
13. |
poziva Komisijo, naj svoje prednostne naloge usmeri v uspešno doseganje ciljev strategije Evropa 2020 z uporabo instrumentov evropskega semestra; |
14. |
poziva Komisijo, naj pripravi osnutek političnih prednostnih nalog za finančno obdobje, ki se bo začelo leta 2021, in ga že v zgodnji fazi posreduje Parlamentu; |
15. |
obžaluje, da Komisija ni opravila celovitega pregleda strategije Evropa 2020, da bi zagotovila njeno izvajanje v okviru strateške agende za Unijo v času sprememb, ki jo je Evropski svet sprejel junija 2014, kot je predvideno v tej agendi; |
16. |
poziva Komisijo, naj upošteva pariški sporazum in nemudoma poveča cilj porabe sredstev za podnebne ukrepe v proračunu Unije z 20 % na 30 %; |
17. |
poziva Komisijo, naj pripravi predlog prihodnjih proračunov Unije, da bi bili učinkovitejši in uspešnejši, in naj jih bolje uskladi s cilji Evrope 2020, podnebnimi cilji Unije in mednarodnimi zavezami Unije; |
Vzporedni proračuni
18. |
poudarja, da se številni finančni mehanizmi za izvajanje politik Unije ne financirajo neposredno iz proračuna Unije in tudi niso prikazani v bilanci Unije: to so evropski instrument za finančno stabilnost, evropski mehanizem za stabilnost, enotni mehanizem za reševanje ter Evropski investicijski sklad, povezan z Evropsko investicijsko banko; |
19. |
ugotavlja, da so drugi mehanizmi delno prikazani v bilanci stanja Unije, na primer mehanizmi kombiniranja in Evropski sklad za strateške naložbe; |
20. |
opozarja na vse pogostejšo uporabo finančnih instrumentov, ki jih v glavnem sestavljajo posojila, kapitalski instrumenti, jamstva in instrumenti za delitev tveganja, pri posrednem upravljanju v obdobju 2014–2020 in dodatno poudarja, da je skoraj vse te finančne instrumente upravljala skupina Evropske investicijske banke; meni, da informacije o doseženih rezultatih ne zadostujejo za oceno teh instrumentov, zlasti glede njihovega vpliva na družbo in okolje; poudarja, da finančni instrumenti lahko dopolnijo nepovratna sredstva, ne bi pa jih smeli nadomestiti; |
21. |
obžaluje, da vse večja uporaba teh finančnih instrumentov in tudi finančnih instrumentov pri deljenem upravljanju (instrumenti finančnega inženirstva) pomeni večje tveganje ne le za ohranjanje verodostojnosti in zadostnosti proračuna Unije za sedanje in prihodnje cilje ter za odgovornost in usklajevanje politik in operacij Unije; poudarja, da bi bila pred razširitvijo uporabe finančnih instrumentov potrebna celovita ocena njihovih rezultatov, dosežkov in učinkovitosti; opozarja, da je v posebnih poročilih Računskega sodišča (4) navedeno, da finančni instrumenti ne delujejo po pričakovanjih in/ali so preveliki in/ali neuspešni pri privabljanju zasebnega kapitala; |
22. |
opozarja Komisijo, da finančni instrumenti ali drugi mehanizmi financiranja niso nujno zavezani političnimi cilji Unije in bi lahko financirali projekte, ki niso v skladu z zavezami Unije; |
23. |
poudarja, da je uvedba Evropskega sklada za strateške naložbe še podaljšala zamude pri instrumentu za povezovanje Evrope, ta sklad pa bo vplival tudi na uporabo nekaterih drugih finančnih instrumentov; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
24. |
poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe, s katerimi bodo mehanizmi financiranja Unije za izvajanje proračuna Unije – trenutno so to različna orodja in kombinacije teh orodij, na primer programi, strukturni in investicijski skladi, skrbniški skladi, strateški investicijski skladi, jamstveni skladi, instrumenti, finančni instrumenti, instrumenti makrofinančne pomoči itd. – jasnejši, preprostejši, bolj skladni in bolj sposobni zagotavljati zadostno preglednost, odgovornost, uspešnost in razumevanje javnosti, kako se politike Unije financirajo in kakšne prednosti prinašajo; obžaluje, da predlog nove finančne uredbe iz septembra 2016 teh težav ne obravnava ustrezno; |
25. |
poziva Komisijo, naj ponovno ovrednoti predhodno oceno, ki jo je pripravila v zvezi z dolžniškim mehanizmom instrumenta za povezovanje Evrope, in pri tem upošteva ustanovitev Evropskega sklada za strateške naložbe ter Parlamentu predstavi oceno učinka tega sklada na druge programe in finančne instrumente Unije; |
26. |
poziva Računsko sodišče, naj oceni prispevek finančnih instrumentov in mehanizmov financiranja (kot so navedeni v odstavku 24) k strategiji Evropa 2020; poziva Komisijo, naj sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev združljivosti finančnih instrumentov in vseh mehanizmov financiranja s strategijo Unije ter cilji in zavezami, ki jih je sprejela Unija; |
27. |
pozdravlja namero komisarja Oettingerja, da se ti vzporedni proračuni dolgoročno vključijo v proračun Unije; meni, da bi to veliko prispevalo k demokratični odgovornosti; je trdno prepričan, da bi bilo treba ta problem rešiti čim prej, najpozneje pa pred začetkom naslednjega obdobja finančnega načrtovanja; poziva Komisijo, naj pred novembrom 2017 pripravi sporočilo o tem vprašanju; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
28. |
obžaluje, da so bili zaostanki pri uporabi strukturnih skladov v obdobju 2007–2013 veliki; ugotavlja, da konec leta 2015 še vedno ni bilo izplačanih 10 % od 446,2 milijarde EUR, dodeljenih za odobrene operativne programe; |
29. |
poudarja, da utegne biti to velik izziv in da utegne škodovati učinkovitosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov, saj v nekaterih državah članicah prispevki Unije, za katere še niso bili vloženi zahtevki za izplačilo, skupaj z zahtevanim sofinanciranjem presegajo 15 % vse javne porabe v okviru zadnjih finančnih obdobij 2007–2013 in 2014–2020; |
30. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je za več kot polovico neporabljenih obveznosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki za obdobje 2007–2013 še niso bile izplačane, odgovornih pet držav članic (Češka, Italija, Španija, Poljska in Romunija), pri čemer so razlogi za zamudo različni: pomanjkanje upravnih zmogljivosti in pomoči, pomanjkanje nacionalnih sredstev za sofinanciranje operacij Unije, zamude pri predložitvi regionalnih programov za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 itd.; |
31. |
opozarja, da je novost v tem večletnem finančnem okviru ta, da neporabljeni zneski, ki ne presežejo zgornje meje za plačila in zgornje meje za obveznosti, samodejno povečajo prilagodljivost večletnega finančnega okvira za naslednja leta; |
32. |
poudarja, da so bile prevzete obveznosti leta 2015 višje kot kdaj prej in so skoraj dosegle skupno zgornjo mejo (97,7 % razpoložljivega zneska); |
33. |
opozarja, da je bilo več kot tri četrtine operativne porabe namenjene programom, za katere veljajo pravila prejšnjih večletnih finančnih okvirov: tj. subvencijam za kmete za leto 2014, kohezijskim projektom, in raziskovalnim projektom sedmega okvirnega programa, ki se je začel leta 2007; |
34. |
meni, da je nesprejemljivo, da so države članice do konca leta 2015 imenovale manj kot 20 % nacionalnih organov, pristojnih za evropske strukturne in investicijske sklade, z izjemo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja; meni, da so ta imenovanja nujen korak, da lahko začnejo državni organi Komisiji pošiljati izkaze odhodkov; meni, da bo kljub prizadevanjem za poenostavitev veliko novosti, uvedenih v obdobju 2014–2020, povzročilo upravne težave; |
35. |
opozarja, da so težave z zaključevanjem postopkov ocenjevanja skladnosti v zvezi z novim sistemom upravljanja in nadzora, ki se običajno izvajajo na začetku programskega obdobja, resen vzrok za zamude pri črpanju sredstev; |
36. |
ugotavlja, da je svetovna gospodarska recesija, katere neposreden učinek se kaže v obliki proračunskih omejitev javnih proračunov ter težav pri pridobivanju notranjega financiranja, tudi glavni razlog za zamude pri črpanju sredstev; |
37. |
močno obžaluje, da utegnejo biti zato zamude pri izvrševanju proračuna za programsko obdobje 2014–2020 večje, kot so bile za programsko obdobje 2007–2013; se boji, da bi se prihodnji večletni finančni okvir lahko začel z doslej najvišjo stopnjo neporavnanih obveznosti, kar bi lahko ogrozilo upravljanje proračuna Unije v prvih letih; pričakuje, da se je Komisija iz tega kaj naučila in da bo v prihodnosti podobne zamude preprečila; |
38. |
je seznanjen, da je Komisija marca 2015 sprejela načrt izplačil s kratkoročnimi ukrepi za zmanjšanje zneska neplačanih računov, vendar poudarja, da ti ukrepi izboljšujejo samo kratkoročno upravljanje denarnih tokov, za zmanjšanje visoke ravni neporavnanih obveznosti pa bo potreben bolj dolgoročen pristop in poglobljena ocena temeljnih vzrokov (upravne in operativne težave, makroekonomske omejitve itd.), da bi oblikovali učinkovito strategijo za njihovo preprečevanje v prihodnosti; |
39. |
poudarja, da bi sprožitev člena 50 Pogodbe o Evropski uniji lahko povzročila težave pri upravljanju proračuna Unije, zlasti v zvezi z izplačili; poudarja, da bi bilo treba ta ključni element zajeti v vsakem prehodnem ali končnem sporazumu s katero koli od držav članic, ki črpajo sredstva; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
40. |
poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, da bi zagotovila strogo spoštovanje pravil in urnikov glede neporavnanih obveznosti, vključno z:
|
41. |
znova poziva Komisijo, naj vsako leto pripravi novo dolgoročno napoved denarnih tokov za obdobje od sedmih do desetih let, ki bo zajemala proračunske omejitve, plačilne potrebe, omejitve zmogljivosti in morebitno razveljavitev prevzetih obveznosti, da bo lahko bolje usklajevala potrebe po plačilih in razpoložljiva sredstva; |
42. |
zahteva, naj Komisija pri upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju glede na slab položaj, v katerem so se znašle nekatere države članice, nujno upošteva omejitve zmogljivosti in posebne socialne in gospodarske okoliščine v teh državah; poziva Komisijo, naj uporabi vse razpoložljive instrumente tehnične pomoči in novega programa za podporo strukturnim reformam, da bi podprla te države članice in se tako izognila prenizki porabi sredstev in zvišala stopnje črpanja, zlasti za evropske strukturne in investicijske sklade; |
43. |
znova poudarja potrebo po poenostavitvi in jasnosti pravil in postopkov na ravni Unije in nacionalni ravni, da bi upravičencem olajšali dostop do skladov Unije, upravnim službam pa omogočili dobro upravljanje teh skladov; meni, da bo poenostavitev prispevala k hitremu dodeljevanju sredstev, višji stopnji črpanja, večji učinkovitosti in preglednosti, manjšemu številu napak pri izvajanju in krajšim obdobjem izplačila; meni, da je treba doseči ravnovesje med poenostavitvijo ter stabilnostjo pravil, postopkov in nadzora; ugotavlja, da je zagotavljanje zadostnih informacij in smernic možnim prosilcem in upravičencem v vsakem primeru nujen pogoj za uspešno izvajanje; |
44. |
poziva Komisijo, naj dodatno ne zmanjšuje tehnične pomoči, ki jo ima na voljo, in naj pripravi nov akcijski načrt za učinkovito in pravočasno črpanje sredstev s posebnim poudarkom na tistih državah članicah in regijah, ki zaostajajo in dosegajo nizke stopnje črpanja; |
Instrumenti finančnega inženiringa
45. |
obžaluje, da je bilo ob koncu leta 2015 za programsko obdobje 2007–2013 končnim prejemnikom izplačanih zgolj 75 % (5) prispevkov za instrumente finančnega inženiringa v deljenem upravljanju (ob koncu leta 2014 jih je bilo izplačanih 57 % in ob koncu leta 2012 37 %), gotovinski znesek, ki ostaja v instrumentih finančnega inženiringa v posrednem upravljanju, pa je še zmeraj visok (1,3 milijarde EUR v letu 2015, 1,3 milijarde EUR v letu 2014, 1,4 milijarde EUR v letu 2013); |
46. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da neporabljeni zneski finančnih instrumentov ostajajo dokaj visoki, od tega je bilo 80 % celotnega zneska konec leta 2014 skoncentriranih v petih državah članicah (od tega 45 % vseh sredstev v Italiji); meni, da bi morala Komisija do konca leta 2018 pripraviti celostno oceno teh instrumentov, da bi lahko ugotovili, ali bi jih bilo smiselno prenesti v prihodnje obdobje finančnega načrtovanja, |
47. |
priporoča, naj Komisija izterja neporabljeni saldo finančnih instrumentov v deljenem upravljanju in preostala neporabljena sredstva finančnih instrumentov v posrednem upravljanju iz prejšnjih večletnih finančnih okvirov, za katera se je izteklo obdobje upravičenosti; |
Izjava Računskega sodišča o zanesljivosti
48. |
pozdravlja dejstvo, da je mnenje Računskega sodišča o zanesljivosti računovodskih izkazov za leto 2015 pozitivno, kot je bilo od leta 2007, in da je ugotovilo, da na prihodke v letu 2015 niso pomembno vplivale napake; z zadovoljstvom ugotavlja tudi, da so obveznosti, povezane z računovodskimi izkazi za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih vidikih zakonite in pravilne; |
49. |
globoko obžaluje, da so že 22. leto zapored na plačila pomembno vplivale napake, ker so nadzorni in kontrolni sistemi le deloma učinkoviti; |
50. |
obžaluje, da je najverjetnejša stopnja napake pri plačilih kljub izboljšanju znašala 3,8 %; opozarja, da je bila najverjetnejša stopnja napake pri plačilih v proračunskem letu 2014 ocenjena na 4,4 %, v proračunskem letu 2013 na 4,7 %, v proračunskem letu 2012 na 4,8 % in v proračunskem letu 2011 na 3,9 %; |
51. |
poudarja, da so se razmere v zadnjih letih nekoliko popravile, vendar najverjetnejša stopnja napake kljub temu precej presega prag pomembnosti 2 %; poudarja, da bi Komisija, organi držav članic ali neodvisni revizorji lahko preprečili ali odkrili in popravili velik del napak, preden so bila izvršena plačila, povezana z njimi, če bi uporabili vse informacije, ki so jih imeli na voljo; meni, da je nesprejemljivo, da se razpoložljive informacije ne uporabljajo za zmanjševanje stopnje napake; je trdno prepričan, da imajo države članice pri tem ključno vlogo; poziva jih, naj uporabijo vse razpoložljive informacije, da bi preprečile, odkrile in popravile morebitne napake ter ustrezno ukrepale; |
52. |
obžaluje, da Računsko sodišče zaradi spremembe pravnega okvira za skupno kmetijsko politiko leta 2015 v preizkušanje transakcij ne vključuje več navzkrižne skladnosti, zaradi česar je primerjava s prejšnjim proračunskim letom še težja; ugotavlja, da so te napake k skupni ocenjeni stopnji napake v razdelku 2 (naravni viri) večletnega finančnega okvira prispevale 0,6 odstotne točke, k skupni ocenjeni stopnji napake v obdobju 2011–2014 pa od 0,1 do 0,2 odstotne točke letno; |
53. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi skupna ocenjena stopnja napake v primeru, da bi Računsko sodišče revidiralo plačila, za katera niso bili uporabljeni popravljalni ukrepi držav članic in Komisije, namesto 3,8 % znašala 4,3 %; |
54. |
prav tako ugotavlja, da način upravljanja zelo malo vpliva na stopnjo napake, saj je Računsko sodišče za deljeno upravljanje z državami članicami in za odhodke, ki jih neposredno upravlja Komisija, izračunalo skoraj enako ocenjeno stopnjo napake (4,0 % oziroma 3,9 %); |
55. |
poudarja, da je bila po izračunih Računskega sodišča ocenjena stopnja napake najvišja pri izdatkih za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo (5,2 %) ter konkurenčnost za rast in delovna mesta (4,4 %), najnižja pa pri upravnih odhodkih (0,6 %); poudarja, da napake v splošnem niso goljufije; priporoča, naj Računsko sodišče začne pripravljati posebno poročilo, v katerem bo proučilo in primerjalo ta področja, da bi pripravilo jedrnat dokument o „dobri praksi“; |
56. |
ugotavlja, da na stopnjo napake na posameznih področjih porabe najbolj vplivajo različni vzorci tveganja pri povračilu stroškov in pri izplačilih na osnovi pravic; ugotavlja, da je stopnja napake v primerih, ko je Unija vračala upravičene stroške dejavnosti na osnovi izjav o stroških, ki so jih predložili upravičenci, znašala 5,2 %, v primerih, ko so bila plačila opravljena na osnovi izpolnjevanja pogojev, pa je znašala 1,9 %; priporoča, naj Računsko sodišče prouči in primerja ta področja, da bi pripravilo posebno poročilo o dobri praksi; |
Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti poslovanja: dosežki pri upravljanju in orodja Komisije za notranje upravljanje
57. |
ugotavlja, da se je tvegani znesek plačil, kot ga je Komisija opredelila v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2015 (COM(2016) 0446), v primerjavi z letom 2014 zmanjšal za približno 10 %, kar je najverjetneje posledica zmanjšanja tveganega zneska, prijavljenega na področju kmetijstva; |
58. |
opozarja na priznanje Komisije, da so na porabo pomembno vplivale napake, kot je navedla v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti poslovanja za leto 2015, pri čemer se tvegani znesek giblje od 3,3 do 4,5 milijarde EUR, kar je od 2,3 % do 3,1 % vseh plačil; je seznanjen z njeno oceno, da bo v prihodnjih letih odkrila in odpravila napake v približni skupni vrednosti od 2,1 do 2,7 milijarde EUR; |
59. |
se strinja z mnenjem Računskega sodišča, da se je metodologija Komisije za ocenjevanje stopnje napake z leti sicer izboljševala, vendar posamezni generalni direktorati pri ocenah nepravilne porabe ne uporabljajo dosledne metodologije (glej zlasti točko 1.38 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2015); priporoča, naj se ta praksa čim prej uredi in standardizira; |
60. |
ugotavlja, da Komisija kljub izboljšavam ni odpravila tveganja, da se učinek popravljalnih ukrepov oceni previsoko; |
61. |
zlasti opozarja, da so generalni direktorati Komisije za več kot tri četrtine odhodkov v letu 2015 svoje ocene tveganih zneskov utemeljili na podatkih, ki so jih posredovali nacionalni organi, čeprav je iz letnih poročil o dejavnostih zadevnih generalnih direktoratov Komisije – generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI) ter generalni direktorat za regionalno in mestno politiko (GD REGIO) mogoče razbrati, da je zanesljivost poročil držav članic o nadzoru še vedno vprašljiva, četudi se je sporočanje podatkov iz držav članic izboljšalo; meni, da je nesprejemljivo, da države članice ne sodelujejo tesno s Komisijo v zvezi s poročili o nadzoru in njihovo zanesljivostjo; |
62. |
poudarja, da bi se breme nadzora pri končnih uporabnikih zmanjšalo, če bi se uporabil enoten revizijski pristop, pri katerem se evropska revizija ne bi izvajala ločeno, temveč bi temeljila na nacionalnih revizijah; ugotavlja, da je nepretrgana odgovornost mogoča samo, če so nacionalne revizije ustrezne in če se Komisija in države članice strinjajo o načelih in razlagah; poziva Komisijo, naj bo v zvezi s tem proaktivna in objavi smernice; |
63. |
meni, da bi podelitev razrešnice morala biti odvisna od potrebne izboljšave finančnega poslovodenja na ravni držav članic; v tem okviru poudarja instrument nacionalnih izjav, ki bi lahko pomagale doseči večjo odgovornost na nacionalni ravni; |
64. |
poudarja, da je zaradi posebnosti večletnega načrtovanja ter zapletenosti in kopičenja regionalnih in nacionalnih pravil ter pravil Unije, ki veljajo za proračunski postopek, in ker je mogoče napake popraviti še več kot deset let po njihovem nastanku, zelo nenaravno, da se ocenjeni učinek prihodnji popravkov utemeljuje na popravkih iz zadnjih šestih let; |
65. |
v zvezi s tem poudarja, da če bi bila Komisija povsem prepričana o učinkovitosti svoje popravne zmogljivosti, generalni direktorji v letnih poročilih o dejavnostih ne bi imeli finančnih pridržkov; |
66. |
poudarja, da je Komisija poročala (6), da je opravila finančne popravke in izterjave v skupni vrednosti 3,9 milijarde EUR; ugotavlja, da jih je Računsko sodišče razvrstilo v tri kategorije: 1,2 milijarde EUR popravkov in izterjav, povrnjenih pri viru, še preden je Komisija odhodke potrdila (kmetijstvo, kohezija, neposredno/posredno upravljanje); 1,1 milijarde EUR zahtevkov, ki so jih države članice umaknile, potem ko so bili odhodki že odobreni, saj so neupravičene zneske nadomestile z novimi kohezijskimi projekti; 1,6 milijarde EUR neto popravkov (kmetijstvo, neposredno/posredno upravljanje); |
67. |
poudarja, da je v primeru velikega tveganja nepravilnosti najbolje, da se o tveganju razpravlja in da se količinsko ocenita njegova stopnja in možni učinek; obžaluje, da Komisija v poročilu o tej temi veliko pozornost posveča popravni zmogljivosti, namesto da bi količinsko opredelila in analizirala naravo napak, ki jih odkriva, ter izvajala ustrezne preventivne ukrepe za preprečevanje takšnih napak; opozarja, da zlasti v sporočilu o zaščiti proračuna Unije ne ocenjuje ravni nepravilnosti v začetnih in odobrenih zahtevkih za povračilo; |
68. |
se strinja s stališčem Računskega sodišča iz posebnega poročila št. 27/2016, da razlikovanje med politično odgovornostjo komisarjev in operativno odgovornostjo generalnih direktorjev, ki je bilo uvedeno s Kinnock-Prodijevo reformo, pomeni, da ni vedno jasno, ali politična odgovornost zajema odgovornost za izvrševanje proračuna generalnih direktoratov ali nima s tem nobene zveze (glej točko 5 povzetka posebnega poročila Računskega sodišča št. 27/2016); |
69. |
poudarja, da kolegij komisarjev ne prevzema odgovornosti za računovodske izkaze s predgovorom ali poročilom predsednika oziroma komisarja za proračun, Komisija pa ne podaja letne izjave o upravljanju ali notranjih kontrolah, kar je uveljavljena in dobra praksa v državah članicah; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
70. |
znova poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo dobre postopke za potrjevanje časa, izvora in zneska popravljalnih ukrepov ter predložijo informacije, ki bodo omogočile čim boljšo uskladitev leta izvršenega plačila, leta odkritja s tem povezane napake in leta razkritja izterjav ali finančnih popravkov v pojasnilih k računovodskim izkazom; |
71. |
znova poziva Komisijo, naj vsako leto poda eno samo in pravo izjavo o zanesljivosti, temelječo na letnih poročilih generalnih direktorjev o dejavnostih, in izračuna statistično oceno stopnje napake; poziva jo, naj ločeno oceni znesek sredstev Unije, ki ga namerava izterjati oziroma povrniti s finančnimi popravki, povezanimi z letom 2015; |
72. |
poziva Komisijo, naj natančno analizira tako imenovane retrospektivne projekte oziroma prakso, da se v regionalni operativni program vključijo projekti, ki so jih organi že začeli izvajati z drugimi viri ter bi lahko dopolnili ali nadomestili ukrepe in projekte, ki prinašajo operativne težave ali za katere se je izkazalo, da so nedovoljeni, pri čemer bi morala analiza vključevati predhodne ocene, s katerimi bi preverili, ali so nadomestni projekti v skladu z načrtovanimi cilji; |
73. |
poziva Komisijo, naj finančnemu poročilu priloži letno izjavo o upravljanju in notranjih kontrolah, ki bi vsebovala zlasti:
ter v svojem sporočilu o zaščiti proračuna Unije zagotovi oceno stopnje nepravilnosti v začetnih in odobrenih zahtevkih za povračilo; |
74. |
poziva države članice, naj Komisiji posredujejo zanesljive podatke, zlasti v zvezi s poročili o nadzoru; |
Pridržki glede politik
75. |
podpira pridržke, ki so jih v letnih poročilih o dejavnostih izrazili generalni direktorji GD REGIO, generalnega direktorata za pomorske zadeve in ribištvo (GD MARE), generalnega direktorata za migracije in notranje zadeve (GD HOME), generalnega direktorata za mednarodno sodelovanje in razvoj (GD DEVCO) ter GD AGRI; meni, da ti pridržki kažejo, da kontrolni postopki, ki so jih uvedle Komisija in države članice, ne morejo zagotoviti potrebnega jamstva glede zakonitosti in pravilnosti vseh z izkazi povezanih transakcij na ustreznih področjih politik; |
76. |
se sprašuje, zakaj je generalni direktor generalnega direktorata za raziskave in inovacije (GD RTD) podobno kot v prejšnjih letih podal splošni pridržek glede plačil in zahtevkov za povračilo stroškov v sedmem okvirnem programu; poziva Komisijo, naj vendarle osnuje bolj smiseln, na tveganju temelječ pristop in se k posebnim pridržkom zateka takrat, ko je to res potrebno; |
Doseganje rezultatov s proračunom Unije
Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti poslovanja: ocena uspešnosti
77. |
ugotavlja, da sta v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti poslovanja združeni dve starejši poročili: letno ocenjevalno poročilo, pripravljeno v skladu s členom 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zbirno poročilo, ki ga zahteva člen 66(9) finančne uredbe; |
78. |
pozdravlja dejstvo, da poročilo vsebuje informacije o izvrševanju in napredku programov večletnega finančnega okvira 2014–2020 za vse proračunske razdelke, dokaze o rezultatih programov večletnega finančnega okvira 2007–2013 in predstavitev povezave s strategijo Evropa 2020; |
79. |
obžaluje, da tako imenovano ocenjevalno poročilo po eni strani ne razlikuje med opisom dejavnosti in rezultati, po drugi strani pa poskuša ocenjevati učinke politik in dajati obljube za prihodnost; |
80. |
opozarja, da državam članicam v programih ni treba upoštevati skupnih kazalnikov, z izjemo pobude za zaposlovanje mladih in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, prva faza nadzora na ravni držav članic pa ne predvideva ocenjevanja na podlagi rezultatov; |
81. |
obžaluje, da je Komisija, namesto da bi poenostavila svoja orodja za notranje upravljanje, uvedla nove večletne strateške načrte za vse svoje oddelke na osnovi skupni splošnih ciljev, povezanih z desetimi političnimi prednostnimi nalogami Junckerjevega kabineta, pa tudi ciljev strategije Evropa 2020 in obveznosti iz pogodb; |
82. |
znova poudarja svoj poziv k tematski koncentraciji, kot je navedeno v poročilu o razrešnici za proračunsko leto 2014; poziva Komisijo, naj preveri, v kolikšni meri bi tematska koncentracija lahko prispevala k poenostavitvi in zmanjšanju upravnega bremena in bremena nadzora; |
83. |
poziva Komisijo, naj letno poročilo o upravljanju in smotrnosti poslovanja sprejme pravočasno, da ga bo lahko Računsko sodišče upoštevalo v svojem letnem poročilu; vztraja, da morajo biti informacije v tem poročilu čim bolj nepristranske, vsebovati pa mora tudi celovito oceno rezultatov, ki jih je Komisija dosegla v preteklem letu pri uresničevanju svojih politik; poziva Komisijo, naj razmisli, ali bi bilo treba ohraniti dolgoročno obdobje za načrtovanje politik, kot je desetletno obdobje strategije Evropa 2020; |
84. |
opozarja, da bi postopek določanja kazalnikov uspešnosti moral biti pregleden in demokratičen ter vključevati vse institucije Unije, partnerje in deležnike, da bi zagotovili ustreznost kazalnikov za merjenje izvajanja proračuna Unije in se odzvali na pričakovanja državljanov Unije; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
85. |
poziva Komisijo, naj v svojih naslednjih poročilih o smotrnosti poslovanja bolje oceni realizacijo in rezultate vseh politik; poziva jo, naj jasno in strnjeno predstavi prispevek evropskih politik k ciljem Unije ter oceni prispevek vsake posamezne politike k ciljem strategije EU 2020; |
Obzorje 2020
86. |
opozarja, da je Obzorje 2020 ambiciozen in obsežen program, katerega splošni cilj temelji na treh prednostnih nalogah: odlični znanosti, vodilnem položaju v industriji in družbenih izzivih; |
87. |
ugotavlja, da je Junckerjeva Komisija sprejela deset političnih prednostnih nalog za obdobje 2014–2019, ki niso popolnoma enake kot prednostne naloge strategije Evropa 2020; to pomeni, da pravni okvir in proračunska sredstva za Obzorje 2020 odražajo strategijo Evropa 2020, medtem ko je Komisija pri izvajanju Obzorja 2020 od leta 2014 strateško načrtovanje in upravljavske ureditve na novo preusmerila na deset političnih prednostnih nalog; |
88. |
obžaluje, da Komisija še ni opredelila razmerja med tema sklopoma prednostnih nalog, in jo poziva, naj te povezave pojasni; |
89. |
poudarja, da sta ključni dejavnik za uspeh Obzorja 2020 učinkovita sinergija in dopolnjevanje med nacionalnimi in evropskimi programi za raziskave in inovacije; ugotavlja, da namerava Komisija pri vmesnem pregledu Obzorja 2020 analizirati učinek in sinergije med tem programom ter evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; |
90. |
je seznanjen z dvema primeroma dopolnjevanja med nacionalnimi programi in programi Unije za raziskave, ki sta navedena v letnem poročilu Računskega sodišča za leto 2015, in s tem, da so vrhovne revizijske institucije Bolgarije in Portugalske ugotovile, da obstajajo nekatera področja, na katerih se nacionalni in evropski programi za raziskave dopolnjujejo v njihovih državah, vendar na nacionalni ravni obstaja tudi nekaj omejitev glede kazalnikov, povezanih s programom Obzorje 2020 v okviru nacionalnih akcijskih načrtov in strategij, ter nekaj težav pri usklajevanju in vzajemnem delovanju med vsemi udeleženci v okviru programa Obzorje 2020 na nacionalni ravni (7); je tudi seznanjen, da je bila Bolgarija prva država članica, ki je prostovoljno uporabila mehanizem za pomoč politikam v okviru programa Obzorje 2020, in spodbuja Komisijo, da še naprej podpira države članice, ki morajo posodobiti svoj sektor raziskav in inovacij; |
91. |
opozarja, da pravni okvir Obzorja 2020 uvaja več pomembnih elementov za obvladovanje smotrnosti poslovanja, kot so cilji in ključni kazalniki uspešnosti; poudarja, da so splošni cilji in kazalniki, o katerih je bil dosežen dogovor, resničen napredek v primerjavi s prejšnjimi okvirnimi programi; |
92. |
poudarja, da pri kazalnikih uspešnosti za program Obzorje 2020 še vedno obstajajo številne pomanjkljivosti, na primer:
|
93. |
obžaluje, da je Računsko sodišče ugotovilo, da Komisija programov dela v okviru Obzorja 2020 in s tem povezanih razpisov za zbiranje predlogov ne uporablja za to, da bi povečala zahtevano osredotočenost na smotrnost poslovanja (9); |
94. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo v predlogih in sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki jih je preučilo Računsko sodišče, dovolj pozornosti namenjeno smotrnosti poslovanja v zvezi s cilji, ko je tako zahtevala Komisija, in da enako velja za proces vrednotenja teh predlogov; |
95. |
obžaluje, da v posameznih programih dela, ki so gonilo za Obzorje 2020, in povezanih razpisih za zbiranje predlogov raba širšega pojma „pričakovani učinek“ namesto „pričakovani rezultat“ povečuje tveganje, da bodo informacije, zagotovljene za ta del, preobsežne in da bo težko sestaviti oceno smotrnosti za program Obzorje 2020 (10); |
96. |
je zaskrbljen, da Komisija ključnih pojmov smotrnosti poslovanja (na primer „realizacija“, „rezultati“, „izidi“ in „učinek“) ne uporablja vedno dosledno; |
97. |
obžaluje, da je Računsko sodišče ugotovilo, da sedanja ureditev Komisiji ne omogoča, da bi v okviru Obzorja 2020 posebej spremljala porabo za raziskave in razvoj ter inovacije in njihovo uspešnost ter poročala o tem; poleg tega je obžalovanja vredno, da Komisija še ni na smiseln način poročala o izvajanju Obzorja 2020 in njegovem prispevku k strategiji Evropa 2020, čeprav so finančni prispevki za Obzorje 2020 v okviru strategije Evropa 2020 z objavljenimi izjavami o programih dobro umeščeni v proračunski proces; poziva Komisijo, naj na smiseln način poroča o izvajanju programa Obzorje 2020 in njegovem prispevku k strategiji Evropa 2020, ko bodo na voljo rezultati programa; |
98. |
predlaga povečanje vloge nacionalnih kontaktnih točk za zagotovitev kakovostne tehnične podpore na terenu; meni, da bodo letne ocene rezultatov, usposabljanje in spodbude za uspešne nacionalne kontaktne točke povečali stopnjo uspešnosti programa Obzorje 2020; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
99. |
poziva Komisijo, naj v prihodnjih poročilih o smotrnosti poslovanja jasno in izčrpno predstavi prispevek programa Obzorje 2020 k strategiji Evropa 2020; |
Načrti upravljanja in letna poročila o dejavnostih štirih generalnih direktoratov, pristojnih za odhodke za naravne vire
100. |
obžaluje, da so bile ugotovitve Računskega sodišča, da so mnogi cilji v načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih GD AGRI, generalnega direktorata za podnebno politiko (GD CLIMA), generalnega direktorata za okolje (GD ENVI) ter GD MARE neposredno prevzeti iz dokumentov o politikah ali zakonodajnih dokumentov in ne vsebujejo podrobnosti, ki so potrebne za upravljanje in spremljanje; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
101. |
priporoča, da Komisija:
|
Prihodki
102. |
pozdravlja, da revizijski dokazi Računskega sodišča v glavnem kažejo, da na prihodke ne vpliva pomembna stopnja napake, in zlasti da so pregledani sistemi za lastna sredstva iz naslova BND in DDV uspešni, da so pregledani sistemi za tradicionalna lastna sredstva na splošno uspešni, ključne notranje kontrole v državah članicah, ki jih je obiskalo Računsko sodišče, pa so le delno učinkovite; pozdravlja tudi, da Računsko sodišče ni odkrilo nobenih napak pri preizkušenih transakcijah; |
103. |
opozarja, da je pridržek sredstvo, ki omogoča, da se dvomljiv element v podatkih o BND, ki so jih predložile države članice, popravi; pozdravlja dejstvo, da Računsko sodišče ni odkrilo resnih težav v zvezi s pregledanimi umaknjenimi pridržki v letu 2015; |
104. |
je zaskrbljen zaradi dejstva, da kljub doseženemu napredku pri povečevanju zanesljivosti grških podatkov o BND pridržki niso bili umaknjeni; ugotavlja, da je to edini nerešeni splošni pridržek ob koncu leta 2015, ki pokriva leti 2008 in 2009; |
105. |
glede carin ugotavlja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da so se metodologija, uporabljena pri preverjanju, ali uvozniki spoštujejo tarifne in uvozne predpise (ki vključujejo revizije po carinjenju), kakovost in rezultati med državami članicami razlikovali; ugotavlja, da je Računsko sodišče opozorilo predvsem na prekinitev triletnega obdobja zastaranja za obveščanje o carinskem dolgu v Franciji, saj se ta praksa razlikuje od prakse v drugih državah članicah in vodi do različne obravnave gospodarskih subjektov v Uniji (11); |
106. |
v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi ugotavlja, da je imela Komisija ob koncu leta 2015 seznam 325 nerešenih zadev v zvezi z nespoštovanjem carinskih pravil Unije, odkritih med inšpekcijskimi pregledi v državah članicah; |
107. |
poudarja, da je glede izkazov o carinskih dajatvah in prelevmanih na sladkor Računsko sodišče ugotovilo pomanjkljivosti pri upravljanju terjatev („računi B“) v državah članicah in da je Komisija ugotovila podobne pomanjkljivosti v 17 od 22 držav članic, ki jih je obiskala; |
108. |
poudarja, da je Računsko sodišče odkrilo tveganja, povezana z izterjavo carinskega dolga od družb, registriranih zunaj Unije, ali državljanov držav, ki niso članice Unije, in je ugotovilo več primerov iz različnih držav članic, ki niso mogle izterjati dolgov od državljanov ali podjetij, ki imajo sedež na primer v Belorusiji, na Britanskih Deviških otokih, v Rusiji, Švici, Turčiji in Ukrajini; |
109. |
poudarja, da bi bil lahko učinek velikih sprememb na salde BND manjši, če bi obstajala skupna politika Unije za spremembe, s katero bi se uskladil časovni načrt velikih sprememb; |
110. |
obžaluje, da še vedno veljajo strukturni in pravni elementi, ki so privedli do političnega incidenta ob koncu oktobra 2014 glede prispevkov nekaterih držav članic; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
111. |
poziva Komisijo, naj:
|
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico Komisiji za leto 2014 (12)
112. |
opozarja, da se je Komisija strinjala, da bo začela izvajati nove ukrepe v zvezi z 88 zahtevami Parlamenta iz resolucije, ki je priložena sklepu o podelitvi razrešnice Komisiji za proračunsko leto 2014; |
113. |
ugotavlja, da Komisija meni, da so bili za 227 zahtev Parlamenta zahtevani ukrepi že sprejeti ali se izvajajo, in da iz razlogov, povezanih z obstoječim pravnim in proračunskim okvirom ali njeno institucionalno vlogo oziroma pooblastili, Komisija ne more sprejeti 35 zahtev Parlamenta; |
114. |
obžaluje, da so odgovori Komisije občasno še vedno nejasni in dvoumni; |
115. |
pozdravlja, da je Komisija uresničila pet od šestih glavnih obveznosti; |
116. |
kljub temu vztraja, da Komisija svojim generalnim direktoratom naroči, naj objavijo vsa priporočila za posamezne države, ki so jih v sklopu evropskega semestra vključili v letna poročila o dejavnostih (šesta obveznost); |
117. |
poziva Komisijo, naj ponovno preuči svoje stališče predvsem glede zanesljivosti podatkov, ki jih posredujejo države članice, preglednosti končnih upravičencev do sredstev Unije, preglednosti dejavnosti odbora za etiko, boja proti korupciji in reforme upravnih struktur evropskih šol; |
118. |
ostro obsoja dejstvo, da Komisija ne čuti potrebe po nadaljnjem objavljanju poročila Unije o boju proti korupciji; ne glede na to, kakšne namene ima Komisija glede boja proti korupciji, meni, da ta preklic v zadnjem trenutku pošilja napačno sporočilo državam članicam in državljanom; ponovno poudarja, da je korupcija še vedno izziv za Unijo in države članice in da zato, ker ni učinkovitih ukrepov za boj proti njej, ovira gospodarsko uspešnost, pravno državo ter verodostojnost demokratičnih institucij v Uniji; poziva Komisijo, naj zaključi in objavi poročilo o boju proti korupciji za leto 2016, da bi hitro in odločno ukrepala za odpravo korupcije v državah članicah in institucijah Unije, ter naj naroči neodvisno oceno standardov boja proti korupciji v institucijah Unije samih; |
119. |
odločno ponovno poziva Komisijo, naj na podlagi zahtev iz stockholmskega programa vzpostavi sistem doslednih kazalnikov in zlahka uporabnih enotnih meril za merjenje ravni korupcije v državah članicah, prav tako pa naj oceni politike boja proti korupciji v državah članicah; poziva jo, naj oblikuje indeks korupcije, s katerim bi kategorizirala države članice; meni, da bi bil lahko indeks korupcije dobra osnova, na podlagi katere bi lahko Komisija pri nadzoru porabe sredstev Unije vzpostavila nadzorne mehanizme za posamezne države; |
Konkurenčnost za rast in delovna mesta
Strategija Evropa 2020
120. |
ugotavlja, da je strokovna skupina na visoki ravni (13), ki je opravila naknadno oceno sedmega okvirnega programa, kljub ponavljajoči se stopnji napake ter zamudah pri pripravi in zaključku menila, da je bil ta uspešen; skupina na visoki ravni je zlasti poudarila, da je sedmi okvirni program:
|
121. |
obžaluje, da so bile med javnimi posveti z deležniki februarja in maja 2015, ki so bili del ocenjevanja sedmega okvirnega programa, izpostavljene naslednje pomanjkljivosti:
|
122. |
globoko obžaluje, da cilj vlaganja 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) držav članic za raziskave do leta 2020 verjetno ne bo izpolnjen; zato meni, da bi bilo treba ustaviti ponavljajoče se reze v proračunu Unije v zvezi s programi za raziskave; poziva vse države članice, naj se lotijo tega izziva; poziva tudi Komisijo, naj oblikuje potrebne sklepe za vmesno revizijo večletnega finančnega okvira in za naslednji večletni finančni okvir; |
123. |
pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri uresničevanju obveznosti v okviru Unije inovacij: do sredine leta 2014 so bile vse obveznosti dosežene oziroma so bile skoraj dosežene; |
124. |
pozdravlja tudi, da se je delež sredstev iz programa Obzorje 2020, namenjen malim in srednjim podjetjem, povečal z 19,4 % v letu 2014 na 23,4 % v letu 2015, in priporoča, naj se ta trend proaktivno spodbuja; |
125. |
meni, da je nesprejemljivo, da GD RTD ni ravnal v skladu s pozivom Parlamenta, da bi morali generalni direktorati Komisije vsa svoja priporočila za posamezno državo objavljati v letnih poročilih o dejavnostih; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v 20 najpomembnejših projektih programa Obzorje 2020 sodeluje le omejeno število ozemelj; |
Splošna vprašanja
126. |
poudarja, da peto poglavje poročila Računskega sodišča iz leta 2015 zajema plačila na naslednjih področjih: raziskave (10,4 milijarde EUR), izobraževanje, usposabljanje, mladi in šport (1,8 milijarde EUR), vesolje (1,4 milijarde EUR), promet (1,3 milijarde EUR), drugi ukrepi in programi (1,1 milijarde EUR), energija (0,5 milijarde EUR) in konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (0,3 milijarde EUR); opaža, da so raziskave predstavljale 62 % porabe; |
127. |
ugotavlja, da je odgovornost za izvajanje raziskovalnih okvirnih programov razdeljena med različne generalne direktorate Komisije, izvajalske agencije, skupna podjetja in t. i. organe iz člena 185 (partnerstva z državami članicami), kar pa vse zahteva tesno usklajevanje; |
128. |
pojasnjuje, da se revizija Računskega sodišča skoraj izključno nanaša na plačila v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave; |
129. |
je zaskrbljen, da je v letnem poročilu o dejavnostih GD RTD navedeno, da do konca leta 2015 še vedno ni bilo izvedenih 1 915 projektov sedmega okvirnega programa za raziskave v vrednosti 1,63 milijarde EUR; meni, da bi to lahko povzročilo zamudo pri izvajanju programa Obzorje 2020; |
Upravljavski in kontrolni sistemi
130. |
poudarja, da so po mnenju Računskega sodišča nadzorni in kontrolni sistemi za raziskave in druge notranje politike „deloma učinkoviti“; |
131. |
je zaskrbljen, da so bile v letu 2015 napake ugotovljene pri 72 od 150 transakcij (48 %), ki jih je revidiralo Računsko sodišče; na podlagi 38 napak, ki jih je Računsko sodišče količinsko opredelilo, je ocenilo, da stopnja napake znaša 4,4 %; nadalje so imeli Komisija, nacionalni organi ali neodvisni revizorji pri 16 količinsko opredeljivih napakah dovolj informacij, da bi lahko preprečili ali odkrili in popravili napake, še preden so bili odhodki sprejeti; če bi bili vsi ti podatki uporabljeni za odpravo napak, bi bila ocenjena stopnja napake za to poglavje nižja za 0,6 %; |
132. |
obžaluje, da je Računsko sodišče pri 10 od 38 transakcij, v katerih so bile količinsko opredeljene napake, poročalo o napakah, ki so bile večje od 20 % preučenih postavk; meni, da teh 10 primerov (9 iz sedmega okvirnega programa za raziskave in eden iz programa za konkurenčnost in inovativnost za obdobje 2007–2013) predstavlja 77 % skupne ocenjene stopnje napake na področju „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ v letu 2015; |
133. |
obžaluje, da večina količinsko opredeljenih napak, ki jih je Računsko sodišče odkrilo (33 od 38), zadeva povračilo neupravičenih stroškov dela in posrednih stroškov, ki so jih prijavili upravičenci, in da so skoraj vse napake, ki jih je Računsko sodišče odkrilo v izkazih stroškov, nastale zato, ker so si upravičenci napačno razlagali zapletena pravila o upravičenosti ali ker so napačno izračunali upravičene stroške, kar očitno kaže na to, da je treba poenostaviti pravila; |
134. |
pozdravlja, da se je po navedbah Računskega sodišča znatno izboljšala skladnost s pravili o javnem naročanju; |
135. |
sprašuje, zakaj je generalni direktor GD RTD podobno kot v prejšnjih letih ponovno podal horizontalni pridržek glede vseh zahtevkov za povračilo stroškov v sedmem okvirnem programu za raziskave (1,47 milijarde EUR); meni, da horizontalnih pridržkov na splošno ni mogoče obravnavati kot instrumenta za dobro finančno poslovodenje; vendar priznava, da nekateri deli odhodkov v okviru sedmega okvirnega programa niso bili kriti z rezervo, če je bilo tveganje (in s tem stopnja preostale napake) dokazano občutno nižje kot pri vseh odhodkih; ugotavlja, da se v okviru raziskav in tehnološkega razvoja to nanaša na odhodke posameznih skupnih podjetij; ugotavlja, da se izven GD RTD to nanaša tudi na odhodke Izvajalske agencije za raziskave v okviru programa Marie Curie in na vse odhodke Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta; |
136. |
je presenečen, da Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo v letu 2015 ni sodeloval v skupnem podpornem centru za raziskave in inovacije; |
137. |
je zaskrbljen, da po mnenju komisarja sedmega okvirnega programa za raziskave ne bo mogoče v celoti izvesti in oceniti pred letom 2020, kar bi utegnilo povzročiti zamude pri s tem povezanih prihodnjih programih; poziva Komisijo, da objavi poročilo o oceni čim prej, najpozneje pa preden predstavi raziskovalni program po programu Obzorje 2020; |
Obzorje 2020
138. |
ugotavlja, da so bila v okviru programa Obzorje 2020 edina vnaprejšnja plačila opravljena do konca leta 2015; opozarja Komisijo, da bi pozen začetek projekta Obzorje 2020 lahko povzročil zamudo pri izvajanju programa; svari pred finančnimi zaostanki ob koncu programa; |
139. |
je zaskrbljen zaradi ugotovitev Računskega sodišča, da večletni programi, ki določajo politične cilje, kot sta strategija EU 2020 in program Obzorje 2020, sicer napredujejo vzporedno, vendar med njimi ni dejanske povezave (14); |
140. |
poleg tega obžaluje, da je v prvem poročilu o spremljanju programa Obzorje 2020 le malo informacij o sinergijah med programom in strukturnimi skladi (15); poziva Komisijo, naj poroča o vplivih teh sinergij, ko bodo na voljo rezultati programa; |
141. |
je močno zaskrbljen, da program Obzorje 2020 po mnenju Računskega sodišča (16) ni dovolj usmerjeno v osredotočenost na smotrnost poslovanja; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
142. |
ponavlja svojo zahtevo iz resolucije o podelitvi razrešnice Komisiji (17) za leto 2014, da bi morala Komisija vsem generalnim direktoratom naročiti, naj objavijo vsa priporočila za posamezne države, ki so jih v sklopu evropskega semestra vključili v svoja letna poročila o dejavnostih; |
143. |
poziva države članice, naj se dodatno potrudijo za dosego cilja 3 % BDP, namenjenih za raziskave; meni, da bi to spodbudilo odličnost in inovacije; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj prouči možnost, da bi predlagala pakt za znanost na lokalni, regionalni in nacionalni ravni po vzoru že obstoječe dinamike Konvencije županov; poziva države članice in Parlament, naj se potrudijo tudi v okviru proračuna Unije; |
144. |
poziva Komisijo, naj revidira ključni kazalnik smotrnosti „izložek inovacij EU“, saj po mnenju Komisije homogena narava kazalnika ni […] primerna za določanje ciljev (18); |
145. |
poziva Komisijo, naj spremlja zlasti 16 primerov količinsko opredeljivih napak, pri katerih so imeli Komisija, nacionalni organi ali neodvisni revizorji dovolj informacij, da bi lahko preprečili ali odkrili in popravili napake, preden so bili odhodki sprejeti; poleg tega jo poziva, naj svoj pristojni odbor podrobno obvesti o sprejetih popravljalnih ukrepih pred koncem oktobra 2017; |
146. |
poziva Komisijo, naj svoj pristojni odbor podrobno obvesti o 10 transakcijah, ki predstavljajo 77 % napak, in o sprejetih popravljalnih ukrepih; |
147. |
poziva Komisijo, naj posodobi svoje upravljavske in kontrolne sisteme, tako da horizontalni pridržki ne bodo več potrebni; poziva Komisijo, naj svoj pristojni odbor obvesti o ukrepih, sprejetih pred novembrom 2017; |
148. |
poziva Komisijo, naj skupaj z Računskim sodiščem dodatno pojasni povezave med strategijo Evropa 2020 (2010–2020), večletnim finančnim okvirom (2014–2020) in prednostnimi nalogami Komisije (2015–2019), na primer v okviru procesa strateškega načrtovanja in poročanja (2016–2020); meni, da bi to okrepilo ureditve za spremljanje in poročanje ter Komisiji omogočilo, da bi uspešno poročala o prispevku proračuna Unije k ciljem strategije Evropa 2020; |
Razno
149. |
je seznanjen z izključnim dodeljevanjem nepovratnih sredstev za poslovanje iz proračunske postavke 04 03 01 05 „Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije“ le dvema določenima sindikalnima inštitutoma, Evropskemu sindikalnemu inštitutu in Evropskemu centru za delavska vprašanja; opominja Komisijo, da je treba nepovratna sredstva za poslovanje in okvirna partnerstva v osnovi obravnavati kot nepovratna sredstva in se bodo zanje torej uporabljali odprti razpisni postopki in objave; izraža splošno zaskrbljenost glede utemeljitve takšnih praks dodeljevanja na podlagi dejanskih monopolov ali tehnične sposobnosti organov ter visoke stopnje specializacije ali upravnih pooblastil (člen 190(1)(c) in (f) pravil uporabe); meni, da lahko zlasti dolgotrajno izključno dodeljevanje nepovratnih sredstev za poslovanje organom iz takšnih razlogov vodi v takšne dejanske monopole, visoko razvite sposobnosti, specializacijo in pooblastila, s čimer se nadalje utemelji izključno dodeljevanje nepovratnih sredstev za poslovanje na podlagi člena 190 pravil uporabe; |
150. |
v zvezi s tem opominja Komisijo, da je treba izjeme od pravil preglednosti in objave, določene v členu 125 in sledečih finančne uredbe, razlagati in uporabljati omejevalno; poziva Evropski parlament, Svet in Komisijo, naj si prizadevajo za jasno opredelitev časovnega okvira in obsega uporabe izjem od načel preglednosti in objave z jasnim ciljem nadaljnje omejitve njihove uporabe; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
151. |
poziva Komisijo, naj izjeme od pravil preglednosti in objave, določene v členu 125 in sledečih finančne uredbe, razlaga in uporablja omejevalno; poziva Komisijo, naj jasno opredeli časovni okvir in obseg uporabe izjem od načel preglednosti in objave z jasnim ciljem nadaljnje omejitve njihove uporabe; |
Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija
Strategija Evropa 2020
152. |
ugotavlja, da bo po podatkih naknadne ocene za Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad za obdobje 2007-2013 (19) vsak naloženi evro v sklopu kohezijske politike do leta 2023 ustvaril 2,74 EUR dodatnega BDP; pozdravlja dejstvo, da so se sredstva iz strukturnih in kohezijskih skladov vlagala predvsem v inovacije za mala in srednja podjetja (32,3 milijarde EUR), splošno podporo podjetjem (21,4 milijarde EUR), strukturo za raziskave in tehnološki razvoj (17,5 milijarde EUR), naložbe v prevoz (82,2 milijarde EUR), energetske naložbe (11,8 milijarde EUR), okoljske naložbe (41,9 milijarde EUR), naložbe v kulturo in turizem (12,2 milijarde EUR) ter mestno in družbeno infrastrukturo (28,8 milijarde EUR); |
153. |
pozdravlja dejstvo, da sta Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad do določene mere uspela uravnovesiti učinke finančne krize 2007–2008, kar kaže, da bi se brez posredovanja strukturnih skladov gospodarske in socialne razlike med evropskimi regijami še bolj povečale; |
154. |
pozdravlja dosežke kohezijske politike, prikazane v naknadnih ocenah programskega obdobja 2007–2013, v zvezi s cilji strategije Evropa 2020:
|
155. |
vendar ugotavlja, da se je zelo malo programov osredotočilo na rezultate ali izmerjen učinek; meni, da se ve malo ali nič o trajnostnih naložbah; |
156. |
vendar poudarja, da se je v letu 2015 zelo malo programov osredotočilo na rezultate ali izmerjen učinek; zato poziva Komisijo, naj na medinstitucionalni ravni določi in sprejme potreben niz kazalnikov za izvajanje proračuna glede na rezultat; meni pa, da se v tej fazi ve malo ali nič o trajnosti in evropski dodani vrednosti naložb; |
157. |
obžaluje, da se ga ne obvešča o ukrepih, za katere je Komisija pozvala države članice, naj jih izvajajo v okviru evropskega semestra; poziva Komisijo, naj obvesti Evropski parlament o ukrepih, ki so jih sprejele države članice v okviru evropskega semestra; |
158. |
je zelo zaskrbljen, da je Računsko sodišče omenilo zamude pri začetku izvajanja programskega obdobja 2014–2020 že v svojem letnem poročilu za leto 2014; opozarja, da je bilo ob koncu leta 2015 imenovanih manj kot 20 % nacionalnih organov, pristojnih za evropske strukturne in investicijske sklade; |
Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in Evropski socialni sklad: splošna vprašanja
159. |
pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče uskladilo poglavja v letnem poročilu z razdelki večletnega finančnega okvira; meni pa, da so sredstva v tem razdelku s finančnega vidika (Evropski sklad za regionalni razvoj: 28,3 milijarde EUR; Kohezijski sklad: 12,1 milijarde EUR; Evropski socialni sklad: 10,3 milijarde EUR) tako pomembna, da bi moralo Računsko sodišče pri revizijski strategiji ločeno prikazovati sredstva za Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad na eni ter Evropski socialni sklad na drugi strani; |
160. |
je zaskrbljen, ker so se zlasti ob koncu programskega obdobja države članice osredotočale na črpanje sredstev, ki so bila na voljo za posamezne države, namesto da bi si prizadevale uresničiti cilje politik; poziva Komisijo, naj pomaga najmanj uspešnim državam s tehnično pomočjo, zlasti na koncu finančnega obdobja; |
161. |
je zaskrbljen, saj mora 16 držav članic, ki še niso prenesle direktive o javnem naročanju (20), 19 držav članic, ki še niso prenesle direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb (21), ter 17 držav članic, ki še niso prenesle direktive o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (22), to storiti čim prej, saj direktive omogočajo dodatne poenostavitve; poziva Komisijo, naj preverja napredek na tem področju; |
162. |
poudarja, kako pomembna je pobuda za zaposlovanje mladih; do konca novembra 2015 je bilo skoraj 320 000 prebivalcev vključenih v ukrepe, ki jih podpira pobuda za zaposlovanje mladih, 18 od 22 držav članic pa je začelo izvajati ukrepe v okviru te pobude; za 28 % razpoložljivih sredstev pobude za zaposlovanje mladih so bile prevzete obveznosti, za 20 % so bile podpisane pogodbe z upravičenci, 5 % pa je bilo izplačanih upravičencem; ugotavlja, da tri države članice do konca novembra 2015 še niso prevzele nikakršnih obveznosti za sredstva (Španija, Irska in Združeno kraljestvo); |
163. |
je seznanjen s predhodnimi rezultati izvajanja Evropskega socialnega sklada in pobude za zaposlovanje mladih v letih 2014 in 2015 ter dejstvom, da je 2,7 milijona udeležencev sodelovalo v dejavnostih Evropskega socialnega sklada in pobude za zaposlovanje mladih, vključno z 1,6 milijona brezposelnimi in 700 000 neaktivnimi osebami; |
164. |
obenem obžaluje, da prva študija (23) kaže tudi na pomanjkanje učinkovitosti storitev in na pomanjkljivosti pri zbiranju podatkov v nekaterih državah članicah; |
Upravljavski in kontrolni sistemi
165. |
ugotavlja, da je šlo pri plačilih leta 2015 v več kot 80 % za vmesna plačila za operativne programe iz programskega obdobja 2007–2013, za katere se je obdobje upravičenosti končalo 31. decembra 2015; vnaprejšnja plačila za programsko obdobje 2014–2020 so znašala približno 7,8 milijarde EUR; |
166. |
izraža zaskrbljenost zaradi nesprejemljivih zamud pri izplačilih pripravnikom, vključenim v instrument jamstva za mlade, v Italiji; poziva Komisijo, naj spremlja stanje in pripravi poseben akcijski načrt za države članice, ki se soočajo s tem problemom; |
167. |
potrjuje, da je Računsko sodišče pregledalo 223 transakcij (120 transakcij se je nanašalo na Evropski sklad za regionalni razvoj, 52 na Kohezijski sklad, 44 pa na Evropski socialni sklad); |
168. |
je zaskrbljen zaradi dejstva, da je po podatkih Računskega sodišča ocenjena stopnja napake znašala 5,2 % (leta 2014: 5,7 %); je zaskrbljen, da je Računsko sodišče, enako kot prejšnja leta, ugotovilo, da so imeli nacionalni organi v 18 primerih količinsko opredeljivih napak, ki so jih naredili upravičenci, dovolj informacij, da bi napake lahko preprečili ali odkrili in popravili, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji; poziva države članice, naj uporabijo vse informacije, da bi preprečevale, odkrivale in odpravljale napake; poziva Komisijo, naj preverja, ali države članice s pomočjo informacij preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo napake; če bi se vse te informacije uporabile, bi bila ocenjena stopnja napake za to poglavje za 2,4 odstotne točke nižja (24); |
169. |
je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da so bila na področju odhodkov Evropskega sklada za regionalni razvoj /Kohezijskega sklada glavna tveganja za pravilnost po eni strani to, da upravičenci prijavijo stroške, ki so neupravičeni v skladu z nacionalnimi pravili o upravičenosti in/ali manj številnimi določbami o upravičenosti v uredbah Unije o strukturnih skladih, po drugi strani pa neskladnost s pravili javnega naročanja Unije/nacionalnimi pravili pri dodeljevanju pogodb; Komisija je tveganje za napake na tem področju ocenila med 3 % in 5,6 %; |
170. |
je seznanjen, da je na področju odhodkov Evropskega socialnega sklada Računsko sodišče ugotovilo glavno tveganje za pravilnost, povezano z neopredmeteno naravo naložb v človeški kapital in s tem, da pri izvajanju projektov sodeluje več partnerjev, pogosto v manjšem obsegu; Komisija je tveganje za napake na tem področju ocenila med 3 % in 3,6 %; |
171. |
z obžalovanjem ugotavlja, da je eden glavnih virov napak v zvezi z odhodki za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo še vedno kršenje pravil javnega naročanja; opozarja, da resno neupoštevanje pravil javnega naročanja vključuje neupravičene neposredne oddaje naročil, dodatna dela ali storitve, neupravičeno izključitev ponudnikov in primere navzkrižja interesov ter diskriminatorna merila za izbor; meni, da za boj proti zlorabam in napakam potrebujemo politiko popolne preglednosti v zvezi s podatki o izvajalcih in podizvajalcih; |
172. |
poudarja, da poenostavitev, vključno s poenostavljenim obračunavanjem stroškov, zmanjšuje tveganje za napake; opozarja pa na dejstvo, da so upravni organi zaskrbljeni zaradi dodatne delovne obremenitve, pravne negotovosti in tveganja, da bi lahko nepravilnosti veljale za sistemsko napako; |
173. |
pozdravlja dejstvo, da so letna poročila držav članic o nadzoru skozi leta postala zanesljivejša: le v 14 primerih iz Evropskega sklada za regionalni razvoj/Kohezijskega sklada je bila stopnja napake, ki so jo sporočile države članice, popravljena navzgor za več kot 2 %; |
174. |
obžaluje, da je bil GD REGIO primoran izdati 67 pridržkov (v prejšnjem letu 77) zaradi nezanesljivih upravljavskih in kontrolnih sistemov v 13 državah članicah in pridržek v zvezi s čezmejnim programom med Grčijo in nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo v sklopu instrumenta za predpristopno pomoč; od 67 programov s pridržkom se jih je 22 izvajalo v Španiji, 10 na Madžarskem in 7 v Grčiji; obenem se je ocenjeni finančni učinek teh pridržkov v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj/Kohezijskim skladom zmanjšal z 234 milijonov EUR v letu 2014 na 231 milijonov EUR v letu 2015; |
175. |
obžaluje tudi, da je GD EMPL izdal 23 pridržkov (prejšnje leto 36) zaradi nezanesljivih upravljavskih in kontrolnih sistemov v 11 državah članicah; je seznanjen s tem, da se je ocenjeni finančni učinek teh pridržkov v zvezi z Evropskim socialnim skladom zmanjšal s 169,4 milijona EUR v letu 2014 na 50,3 milijona EUR v letu 2015; |
176. |
podpira načrte Komisije, ki meni, da je treba izboljšanje ocen učinka programov kohezijske politike uvrstiti med prednostne naloge (25); poziva Komisijo, naj pojasni, kako namerava ugotovitve vključiti v zakonodajo za naslednje programsko obdobje; |
Instrumenti finančnega inženiringa
177. |
ugotavlja, da so upravni organi držav članic poročali, da je ob koncu leta 2015 skupaj delovalo 1 052 instrumentov finančnega inženiringa (vključno s 77 holdinškimi skladi in 975 posebnimi skladi): 89 % je bilo instrumentov finančnega inženiringa za podjetja, 7 % za projekte razvoja mest in 4 % za sklade za energetsko učinkovitost/obnovljive vire energije; |
178. |
se zaveda, da so bili instrumenti finančnega inženiringa oblikovani v 25 državah članicah (vse države članice razen Irske, Luksemburga in Hrvaške) in so prejeli finančno podporo iz 188 operativnih programov, tudi iz enega operativnega programa za čezmejno sodelovanje; |
179. |
potrjuje, da je skupna vrednost prispevkov iz operativnih programov za instrumente finančnega inženiringa znašala 16,9 milijarde EUR, vključno z 11,7 milijarde EUR iz strukturnih skladov (Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada); prav tako priznava, da so plačila končnim prejemnikom ob koncu leta 2015 dosegla 12,7 milijarde EUR, pri čemer je bilo 8,6 milijarde EUR zagotovljene iz strukturnih skladov, kar pomeni, da je stopnja absorpcije dosegla skoraj 75 % zneska, ki se je iz operativnih programov izplačal instrumentom finančnega inženiringa; |
180. |
poudarja, da so prejemniki na Poljskem in Madžarskem ter v Italiji in Franciji največji upravičenci instrumentov finančnega inženiringa; |
181. |
se strinja s stališčem Računskega sodišča, da mora Komisija poskrbeti, da bodo vsi odhodki v zvezi s finančnimi instrumenti Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2007–2013 dovolj zgodaj vključeni v izjave o zaključku operativnih programov, da bodo lahko revizijski organi opravili preglede; poleg tega bi morala Komisija spodbujati vse države članice, ki so izvajale finančne instrumente, da zaradi zaključka operativnih programov opravijo posebne revizije izvajanja teh instrumentov; |
182. |
je močno zaskrbljen, da je finančna kompleksnost več kot 1 000 instrumentov finančnega inženiringa kriva za večino „proračunskih galaksij“, ki onemogočajo demokratično odgovornost; |
Evropska investicijska banka
183. |
je močno zaskrbljen zaradi v splošnem višjih stroškov in provizij za sklade, ki jih upravljata Evropska investicijska banka/Evropski investicijski sklad in ki izvajajo finančne instrumente v deljenem upravljanju, kar so razkrile ugotovitve Računskega sodišča v posebnem poročilu št. 19/2016 z naslovom Izvrševanje proračuna EU s finančnimi instrumenti – izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2007–2013, in Računsko sodišče spodbuja k izvedbi podobne revizije za sedanje obdobje; |
184. |
poziva Komisijo, naj do junija vsako leto od leta 2018 naprej predstavi poročilo o izvajanju od začetka sedanjega večletnega finančnega okvira in trenutnem stanju, vključno z doseženimi rezultati, vseh finančnih instrumentov, ki jih upravlja in izvaja skupina Evropske investicijske banka ter delujejo s sredstvi iz proračuna Unije, da bi poročilo uporabili v postopku podelitve razrešnice; |
Posebni primeri
185. |
ugotavlja, da je Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) zaradi domnevnih nepravilnosti sprožil upravne preiskave, kot na primer v Nemčiji v zvezi s skupino Volkswagen zaradi škandala z emisijami, v Franciji v zvezi z Nacionalno fronto in njeno predsednico in na Češkem v zvezi s projektom, znanim pod imenom „štorkljino gnezdo“; poziva Komisijo, naj takoj po koncu preiskav obvesti pristojni odbor; |
186. |
je močno zaskrbljen, ker sta Računsko sodišče in GD REGIO na Madžarskem odkrila resne nepravilnosti pri gradnji 4. linije podzemne železnice v Budimpešti; na podlagi upravne preiskave OLAF, ki se je začela leta 2012 in zaradi kompleksne narave primera končala šele pred kratkim, bo morala Komisija morda izterjati 228 milijonov EUR, Evropska investicijska banka pa bo morda morala izterjati 55 milijonov EUR; nepravilnosti pri upravljanju so bile odkrite na ravni projekta; poročilo OLAF o primeru predlaga tudi nadaljnjo sodno obravnavo na Madžarskem in v Združenem kraljestvu; poziva Komisijo, naj pristojni odbor redno obvešča o doseženem napredku in sprejetih ukrepih; |
187. |
obžaluje, da je romunska vlada sprejela odlok, ki bi lahko preprečil učinkovit boj proti korupciji in ki bi poleg tega lahko omogočil pomilostitev politikov, vpletenih v nezakonite dejavnosti; tovrstni novi zakonodajni ukrepi bi utegnili zelo negativno vplivati na prizadevanja Komisije za zaščito finančnih interesov Unije, saj je Romunija pomembna prejemnica sredstev iz strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj pristojni odbor seznani z ukrepi, ki jih je sprejela za obravnavo tega primera; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
188. |
ponavlja svojo zahtevo iz resolucije o podelitvi razrešnice Komisiji (26) za leto 2014, da bi morala Komisija vsem generalnim direktoratom naročiti, naj objavijo vsa priporočila za posamezne države, ki so jih v sklopu evropskega semestra vključili v svoja letna poročila o dejavnostih; |
189. |
poziva Računsko sodišče, naj ločeno prikazuje sredstva za Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad na eni ter Evropski socialni sklad na drugi strani; |
190. |
poziva Komisijo, naj:
|
191. |
v celoti podpira mnenje komisarja Oettingerja, da je treba dolgoročno ponovno vključiti finančne instrumente in „proračune v senci“ pod okrilje proračuna Unije, saj bi to pomenilo, da Komisija odgovarja Parlamentu; poziva Komisijo, naj pred novembrom 2017 pripravi sporočilo o tem vprašanju; |
Skupna kmetijska politika
192. |
opozarja, da so sheme neposredne pomoči, uvedene z reformo skupne kmetijske politike leta 2013, začele veljati šele v letu zapadlosti 2015 in da se poročilo nanaša na odhodke v proračunskem letu 2015, povezane s prošnjami za neposredno pomoč, ki so bile vložene v letu 2014, torej zadnjem letu stare sheme skupne kmetijske politike; |
Vprašanja skladnosti
193. |
poudarja, da ocenjena stopnja napake Računskega sodišča v proračunskem letu 2015 za razdelek večletnega finančnega okvira 2 „Naravni viri“ znaša 2,9 %; ugotavlja, da je stopnja podobna tisti iz leta 2014, če se upošteva sprememba pristopa Računskega sodišča k napakam v zvezi z navzkrižno skladnostjo, ki niso več vključene v stopnjo napake; |
194. |
v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razmisli o prožnejši in učinkovitejši uporabi pravila notranje mobilnosti predstavnikov vodstvenih položajev, med drugim kadar sovpadajo okoliščine dolgega ostajanja na položaju, stalnih visokih stopenj napak, ki jih izpostavi Računsko sodišče, in trajnega pridržka glede rezultatov upravljanja zadevnih služb, s čimer bi povečali zanesljivost in odgovornost predstavnikov na visokih položajih; |
195. |
poudarja, da ocenjena napaka Računskega sodišča v zvezi s tržno in neposredno podporo znaša 2,2 %, kar je nekoliko nad pragom pomembnosti 2 % (enaka stopnja kot leta 2014), medtem ko na področju razvoja podeželja in drugih politik ocenjena stopnja napake ostaja s 5,3 % visoka, a vseeno nižja od 6 %, kolikor je znašala ocena iz prejšnjega leta; |
196. |
poudarja, da je skoraj do vseh napak na področju neposredne podpore prišlo zaradi previsokih zneskov pri navedbi upravičenih zemljišč, čeprav se je zanesljivost podatkov v identifikacijskem sistemu za zemljišča v zadnjih letih vseskozi izboljševala, in izpostavlja, da je bilo na področju razvoja podeželja polovica napak posledica neupravičenosti upravičenca ali projekta, 28 % težav pri javnih naročilih in 8 % kršitev kmetijskih in okoljskih obveznosti; |
197. |
močno obžaluje, da nacionalni organi na obeh področjih, tako v zvezi z neposredno podporo kot razvojem podeželja, niso zmanjšali stopnje napake v bližino ali pod prag pomembnosti (28), saj so imeli bodisi dovolj informacij, da bi lahko odkrili napako, ali pa so napako zakrivili sami; poziva države članice, naj uporabijo vse razpoložljive informacije, da bi preprečile, odkrile in popravile kakršne koli napake ter ustrezno ukrepale; |
198. |
pozdravlja dejstvo, da je Komisija občutno zmanjšala število nerešenih postopkov potrjevanja skladnosti, in sicer s 192 v letu 2014 na 34 v letu 2015, in da po spremembi zakonodaje, ki je bila namenjena poenostavitvi postopka, zdaj zaradi upoštevanja notranjih in zunanjih rokov natančneje spremlja ciklus revizij; |
Organi upravljanja
199. |
obžaluje, da je Računsko sodišče odkrilo pomanjkljivosti pri nekaterih osrednjih nadzornih funkcijah plačilnih agencij v državah članicah, ki so povezane z:
|
Zanesljivost podatkov, ki jih sporočijo države članice
200. |
ugotavlja, da so v letu 2015 certifikacijski organi prvič morali ugotoviti zakonitost in pravilnost odhodkov; obžaluje, da se je Komisija lahko le delno opirala na delo teh organov, saj so bile opazne očitne pomanjkljivosti v metodologiji in izvajanju, na primer:
|
201. |
močno obžaluje, da je še vedno opaziti težave z zanesljivostjo podatkov, ki jih sporočajo države članice, na primer:
|
202. |
poudarja, da se za Evropski kmetijski jamstveni sklad stopnja napake, ki jo je ugotovil GD AGRI, razlikuje od stopnje napake iz podatkov Računskega sodišča (29), medtem ko je za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja prilagojena stopnja napake 4,99 %, ki jo je navedel GD AGRI, v grobem v skladu z ocenjeno stopnjo napake Računskega sodišča; |
Vprašanja uspešnosti
203. |
ugotavlja, da je Računsko sodišče enako kot leta 2014 preučilo vprašanja uspešnosti izbranih transakcij na področju razvoja podeželja, in je zaskrbljen nad dejstvom, da pri 44 % projektov ni bilo zadostnih dokazov za upravičenost stroškov, pa tudi nad pomanjkljivostmi pri izbiri ukrepov in projektov, vključno z ohlapnimi povezavami s cilji programa Evropa 2020; poziva Komisijo, naj sprejme vse možne ukrepe za izboljšanje tega zaskrbljujočega stanja; |
Ključni kazalniki uspešnosti
204. |
je zaskrbljen zaradi zanesljivosti podatkov, na podlagi katerih Komisija meri ključni kazalnik uspešnosti 1, kakor ga je opredelil GD AGRI, o faktorskem dohodku v kmetijstvu; verjame, da trenutni trend kmetovanja ob delu zaradi nizkih cen primarnih proizvodov ni ustrezno upoštevan, in zlasti ugotavlja, da:
|
205. |
se boji, da Komisija ni dovolj dobro opremljena, da bi lahko vsako leto pripravila celovite podatke o ključnem kazalniku uspešnosti 1 ter posledično natančno in celovito spremljala razvoj dohodkov kmetov; |
206. |
meni, da ključni kazalnik uspešnosti 4 o stopnji zaposlenosti v razvoju podeželja ni relevanten, glede na to, da nanjo ne vplivajo zgolj ukrepi SKP in da je cilj ohranjanja in ustvarjanja delovnih mest na podeželju naveden tudi v več drugih instrumentih, predvsem drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladih; |
Poštena SKP
207. |
poudarja, da so pri povprečnih dohodkih kmetov ogromne razlike med državami članicami (32), in opozarja, da je lani Parlament ugotovil, da je „nevzdržno, da ima 44,7 % vseh kmetij v Uniji dohodek nižji od 4 000 EUR letno, da v povprečju 80 % upravičencev do neposredne podpore v okviru SKP prejema približno 20 % plačil in da 79 % upravičencev do neposredne podpore v okviru SKP prejme 5 000 EUR ali manj letno“ (33); |
208. |
ugotavlja, da je generalni direktor GD AGRI eno stran letnega poročila o dejavnostih za leto 2015 namenil trendom pri porazdelitvi neposrednih plačil, in ponovno poudarja, da lahko države članice po lastni presoji uporabijo možnosti za prerazporeditev subvencij v okviru SKP, uvedenih z reformo SKP leta 2013; |
209. |
meni, da neposredna plačila ne morejo v celoti odigrati vloge mehanizma varnostne mreže za stabilizacijo dohodka kmetij, zlasti manjših, saj zaradi trenutne porazdelitve plačil 20 % vseh kmetij v Uniji prejme 80 % vseh neposrednih plačil, kar ne odraža stopnje proizvodnje in je posledica tega, da države članice pri plačilih še naprej izhajajo iz zgodovinskih meril, čeprav priznava, da je velikost kmetije, torej ali gre za majhno ali veliko kmetijo, odvisna od države članice; meni, da večje kmetije v obdobju nestabilnosti dohodkov ne potrebujejo nujno enake stopnje podpore za stabilizacijo dohodkov kot manjše kmetije, saj lahko izkoristijo ekonomijo obsega, zaradi katere so lahko bolj odporne; meni, da bi uvedba zgornje meje za neposredna plačila, kot jo je sprva predlagala Komisija in podprl Parlament, lahko zagotovila zadostna finančna sredstva, da bi bila SKP pravičnejša; |
Biogorivo
210. |
poudarja, da glede na ugotovitve Računskega sodišča v posebnem poročilu št. 18/2016 o sistemu Unije za certificiranje trajnostnih biogoriv certifikacijski sistem Unije ni povsem zanesljiv in je izpostavljen goljufijam, saj je Komisija odobrila različne prostovoljne sheme brez ustreznega postopka preverjanja, s katerimi bi se zagotovilo, da biogorivo, proizvedeno iz odpadkov, dejansko izvira iz odpadkov; |
Poenostavitev
211. |
vztraja, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 25/2016 preverilo, ali je identifikacijski sistem za zemljišča državam članicam omogočal, da so zanesljivo preverile izmero in upravičenost zemljišč, ki so jih prijavili kmetje, ter ali se je sisteme prilagajalo, da bi ustrezali zahtevam SKP za obdobje 2014–2020, zlasti v zvezi z obveznostmi zelene komponente; |
212. |
je zaskrbljen zaradi zaključka Računskega sodišča, da je bilo maja 2015 opravljenih šest pomembnih sprememb, ki bi utegnile vplivati na identifikacijski sistem za zemljišča, in da je zapletenost pravil in postopkov, potrebnih za spremembe, še dodatno povečala upravno obremenitev držav članic; |
Češka plačilna agencija
213. |
poziva Komisijo, naj pospeši postopek potrjevanja skladnosti, ki ga je začela 8. januarja 2016, da bi pridobila natančne in točne informacije o nevarnosti navzkrižja interesov pri državnem kmetijskem intervencijskem skladu na Češkem; ugotavlja, da mora plačilna agencija odpraviti navzkrižje interesov, sicer ji lahko pristojni organ odvzame akreditacijo ali Komisija naloži finančne popravke, in poziva Komisijo, naj Parlament brez odlašanja obvesti, če bo GD AGRI OLAF-u ob koncu kakršnega koli postopka potrjevanja skladnosti posredoval informacije o morebitnih primerih goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti, ki vplivajo na finančne interese Unije; |
Poizvedba glede potrditve skladnosti
214. |
meni, da bi morala Komisija poenostavitev SKP in zmanjšanje upravne obremenitve upravičencev in plačilnih agencij v prihodnjih letih uvrstiti med prednostne naloge; meni tudi, da bi morala Komisija stremeti k ohranitvi pozitivnega trenda pri učinkovitosti upravljanja SKP in stopenj napak v SKP, pri tem pa se osredotočati na ohranjanje korektivne zmogljivosti in korektivne ukrepe držav članic ter se vzdržati sprožitve ali nadaljevanja manj pomembnih poizvedb glede potrditve skladnosti; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
215. |
poziva Komisijo, naj:
|
Evropa v svetu
Stopnje napak
216. |
poudarja, da Računsko sodišče ugotavlja, da na porabo za „Evropo v svetu“ vpliva pomembna stopnja napake, pri čemer je ocenjena stopnja napake 2,8 %, (2,7 % leta 2014); |
217. |
obžaluje, da je bila pri izključitvi transakcij z več donatorji in transakcij v zvezi s proračunsko podporo ugotovljena 3,8-odstotna stopnja napake za specifične transakcije, ki jih neposredno upravlja Komisija (3,7 % leta 2014); |
218. |
je seznanjen, da bi v primeru, ko bi bile vse informacije, s katerimi razpolaga Komisija (in revizorji, ki jih imenuje Komisija), uporabljene za odpravo napak, stopnja napake za poglavje Evropa v svetu nižja za 1,6 odstotne točke; poziva Komisijo, naj uporabi vse razpoložljive informacije, da bi preprečila, odkrila in popravila kakršne koli napake ter ustrezno ukrepala; |
219. |
poudarja, da so bile transakcije v zvezi s proračunsko podporo, ki jih je preverilo Računsko sodišče, brez napak v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo; |
220. |
poudarja, da najpomembnejša vrsta napake, ki predstavlja 33 % ocenjene stopnje napake, zadeva odhodke, ki jih ni bilo: tj. odhodke, ki v trenutku, ko jih je Komisija sprejela in v nekaterih primerih obračunala, še niso nastali; |
221. |
poudarja, da najpogostejša vrsta napake, ki predstavlja 32 % ocenjene stopnje napake, zadeva neupravičene odhodke, t. j.
|
Izjava o zanesljivosti
222. |
spominja, da generalni direktor generalnega direktorata za sosedstvo in širitvena pogajanja (GD NEAR) v svoji izjavi o zanesljivosti meni, da je pri obeh finančnih instrumentih, s katerima upravlja GD NEAR – evropski instrument sosedstva in instrument za predpristopno pomoč, finančna izpostavljenost zaradi zneska, pri katerem obstaja tveganje, pod 2-odstotnim pragom pomembnosti, povprečna ugotovljena stopnja napake za celoten generalni direktorat pa znaša 1,12 %; |
223. |
obžaluje, da ta izjava ni skladna z revizijskim delom Računskega sodišča, in ugotavlja, da GD NEAR v svojem poročilu priznava, da je treba dodatno izboljšati pristop, ki ga uporablja; |
224. |
še zlasti ugotavlja, da je GD NEAR izračunal stopnjo preostale napake za 90 % svojih odhodkov in tako prišel do treh stopenj: stopnje preostale napake za neposredno upravljanje instrumenta za predpristopno pomoč, stopnje preostale napake za posredno upravljanje instrumenta za predpristopno pomoč in stopnje preostale napake za evropski instrument sosedstva, ki zajema vse načine upravljanja; za preostalih 10 % odhodkov je GD NEAR uporabil druge vire zagotovil; |
225. |
poudarja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da izračun stopnje preostale napake za „posredno upravljanje, ki ga izvajajo države upravičenke“, ki združuje rezultate nestatističnega vzorčenja revizijskih organov z zgodovinsko stopnjo preostale napake, ki jo je izračunal GD NEAR, ni dovolj reprezentativen in ne zagotavlja natančnih informacij o znesku plačil, pri katerih obstaja tveganje; poudarja, da po mnenju Računskega sodišča obstaja tveganje, da je z izračunom stopnja napake prenizko ocenjena, kar utegne vplivati na zagotovilo generalnega direktorja; |
226. |
pozdravlja dejstvo, da je generalni direktor GD DEVCO končal nekdanjo prakso splošnega pridržka v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij za vse dejavnosti GD DEVCO in da je po priporočilih Parlamenta v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 podal izjavo o zanesljivosti, v kateri razlikuje tveganja; |
227. |
ugotavlja, da je bil podan poseben pridržek za mirovno pomoč za Afriko zaradi slabosti pri kontroli, ki jih je ugotovila služba Komisije za notranjo revizijo; meni, da je bilo treba tak pridržek podati prej, saj so bile ugotovljene pomanjkljivosti prisotne že od vzpostavitve te pomoči leta 2004; poudarja, da je praksa splošnega pridržka za vse dejavnosti GD DEVCO očitno prispevala k premajhni preglednosti finančnega poslovodenja GD DEVCO; |
228. |
ugotavlja, da je GD DEVCO ocenil, da je tveganje visoko na dveh področjih porabe:
vendar se strinja z mnenjem Računskega sodišča, da bi bil lahko upravičen pridržek, kar zadeva posredno upravljanje z državami upravičenkami, še posebej, ker bi bila za nepovratna sredstva, ki jih posredno izvršujejo države upravičenke, potrebna podobna stopnja analize tveganja kot za nepovratna sredstva, ki se izvršujejo neposredno; |
229. |
poudarja, da ugotovitve Računskega sodišča (glej odstavke 48–50 poročila Računskega sodišča za leto 2015 o Evropskem razvojnem skladu) kažejo, da je bila popravna zmogljivost GD DEVCO precenjena, saj iz izračuna povprečnega letnega zneska izdanih nalogov za izterjavo za napake in nepravilnosti med letoma 2009 in 2015 niso bile izključene izterjave neporabljenega predfinanciranja in natečene obresti ter razveljavitve izdanih nalogov za izterjavo; |
Slabosti v kontrolnih sistemih in sistemih preprečevanja
230. |
poudarja, da je Računsko sodišče ugotovilo slabosti v kontrolnih sistemih Komisije, in sicer:
|
Poročila o upravljanju zunanje pomoči
231. |
ponovno obžaluje, da se poročila o upravljanju zunanje pomoči, ki jih pripravljajo vodje delegacij Unije, ne prilagajo k letnim poročilom o dejavnostih GD DEVCO in GD NEAR, kot določa člen 67(3) finančne uredbe; obžaluje, da se sistematično obravnavajo kot zaupna, čeprav člen 67(3) finančne uredbe določa, da „se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu ob upoštevanju njihove zaupnosti, kadar je to ustrezno“; |
232. |
je seznanjen, da je GD NEAR prvič opravil analizo ključnih kazalnikov uspešnosti, zato ni mogoče sklepati o „trendih“, in ugotavlja, da za leto 2015 ni bilo izračunanih pet ključnih kazalnikov uspešnosti za GD NEAR; |
233. |
poudarja, da:
|
234. |
poudarja, da gre pri (i) instrumentu za stabilnost, (ii) instrumentu MIDEAST in (iii) Evropskem razvojnem skladu še vedno za programe z zaskrbljujoče visokimi ravnmi težav pri izvrševanju ter da za nesprejemljive tri od štirih porabljenih eurov v okviru Evropskega razvojnega sklada obstaja tveganje, da ne bodo dosegli svojega cilja ali bodo zamujali; |
235. |
ugotavlja, da so vodje delegacij sporočili informacije o 3 782 projektih z obveznostmi v znesku 27,41 milijarde EUR in da:
|
236. |
pozdravlja, da je Komisija prvič povprašala vodje delegacij Unije o predhodnem tveganju pri projektih, kar lahko predstavlja prvi korak na poti v centraliziran proces obvladovanja tveganj; priporoča, naj Komisija na podlagi razpoložljivih informacij o zahtevnih področjih, na katerih utegnejo delovati delegacije, poglobi svoj dialog z delegacijami o tem, kako obvladovati tveganja v fazi izvajanja projektov; |
237. |
je seznanjen, da so štiri najmanj uspešne delegacije, za katere je odgovoren GD DEVCO, tiste v Jemnu, Srednjeafriški republiki, Gabonu in Mavretaniji, štiri najmanj uspešne delegacije, za katere je odgovoren GD NEAR, pa so tiste v Siriji, Egiptu, Albaniji in na Kosovu; |
238. |
pričakuje, da bo GD DEVCO napredoval pri uresničevanju naslednjih prednostnih nalog v letu 2016 in o tem poročal v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2016:
|
239. |
pričakuje, da bo GD NEAR uresničil naslednje prednostne naloge v letu 2016 in o tem poročal v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2016:
|
Poraba Unije za migracije in azil v državah sosedstva
240. |
poudarja, da je pomemben vidik zunanjih odnosov Unije tudi to, da bi moral biti boj proti revščini namenjen tudi ustvarjanju pogojev za preprečevanje nenadzorovanega pritoka migrantov brez urejenega statusa v Evropo; |
241. |
podpira glavne ugotovitve v posebnem poročilu Računskega sodišča št. 9/2016 o porabi EU na področju zunanjih migracij v državah južnega Sredozemlja in vzhodnega sosedstva do leta 2014 in predvsem poudarja, da sedanja razdrobljenost instrumentov ovira parlamentarni nadzor nad (i) načinom porabe sredstev in (i) ugotavljanjem odgovornosti, zato je težko natančno oceniti finančne zneske, dejansko porabljene za zunanje ukrepe na področju migracij; |
Svetovna banka
242. |
glede na zaskrbljujoče informacije, ki jih je 2. decembra 2016 objavil Politico, o „strahu pred navzkrižjem interesov v zvezi z Georgievo in Svetovno banko“ opozarja, da je Parlament v svoji zadnji resoluciji o razrešnici glede proračuna Komisije za leto 2014 pozval Komisijo, naj do konca leta 2017 pregleda kodeks ravnanja za komisarje in med drugim opredeli, kaj predstavlja navzkrižje interesov; poudarja, da brez podrobne opredelitve, kaj pomeni navzkrižje interesov, Parlament ne bo mogel pravilno, pošteno in dosledno presojati, ali obstaja dejansko ali možno navzkrižje interesov; |
243. |
meni, da bo nova shema financiranja, ki jo je Komisija sklenila s Svetovno banko (36), njen namen pa je nadomestiti pavšalno pristojbino za upravljanje s kompleksnejšo formulo in predvsem predvideti, da bi se utegnila za nekatere projekte, ki jih izvaja Svetovna banka, zaračunati pristojbina v višini 17 % za stroške osebja in svetovalcev, verjetno škodila proračunu Unije in bi lahko povzročila, da bodo plačila presegala zgornjo mejo v višini 7 % za pristojbine za upravljanje, kar pa je v nasprotju s členom 124(4) finančne uredbe; |
244. |
poudarja, da se pristojbina za upravljanje, izplačana Svetovni banki, ne bo uporabila za razvojne in sodelovalne projekte; se sprašuje, zakaj bi morala Komisija plačevati Svetovni banki za bančne dejavnosti, ki so v središču njenega poslanstva. |
Organizacija International Management Group
245. |
čestita Komisiji za rešitev zadeve T-381/15 z dne 2. februarja 2017; poziva k posredovanju informacije, katere pogodbe z organizacijo International Management Group se še izvajajo; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
246. |
poziva:
|
Migracije in varnost
247. |
pozdravlja, da se je Računsko sodišče migracijske in varnostne politike – glede na politično občutljivost te teme – prvič lotilo v drugem delu poglavja 8 svojega letnega poročila; ugotavlja, da to področje z 0,8 milijarde EUR predstavlja majhen, a vse večji del proračuna Unije; |
248. |
obžaluje dejstvo, da Računsko sodišče v zvezi s tem področjem politike ni omenilo nobene stopnje napake, medtem ko generalni direktor GD HOME v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 ocenjuje, da stopnja preostale večletne napake za nepovratna sredstva, ki niso namenjena za raziskave in s katerimi neposredno upravlja GD HOME, znaša 2,88 %; |
249. |
se strinja s pomisleki Računskega sodišča glede tega, da revizije na področju solidarnosti in upravljanja migracijskih tokov, ki jih je izvedla Komisija, niso obsegale preizkusov kontrol večine ključnih procesov in da zato obstaja tveganje, da je Komisija za nekatere letne programe z neuspešnimi kontrolnimi sistemi menila, da dajejo razumno zagotovilo, zato njene naknadne revizije ne bodo osredotočene nanje; |
250. |
želi spomniti, da je GD HOME za obdobje 2007–2013 odkril pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora Evropskega sklada za begunce, Evropskega sklada za vračanje, Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav in Sklada za zunanje meje na Češkem, v Nemčiji, Franciji in na Poljskem; |
251. |
meni, da ključni kazalnik uspešnosti št. 1, vključen v letno poročilo o dejavnostih GD HOME za leto 2015, ni relevanten, saj upravljanje GD HOME ni bistveno vplivalo na stopnjo vračanja migrantov brez urejenega statusa v tretje države; |
252. |
obžaluje, da Komisija meni, da je težko, če ne nemogoče, pripraviti oceno stroškov, plačanih za migrante/prosilce za azil po državah, saj upravljanje migracijskih tokov zajema širok nabor dejavnosti (37); |
253. |
poziva Računsko sodišče, naj organu za proračunski nadzor v svojem letnem poročilu za leto 2016 sporoči najverjetnejšo stopnjo napake v zvezi z migracijsko in varnostno politiko in naj oceni zmogljivosti služb Komisije za odpravljanje napak na tem področju politike; |
254. |
je zaskrbljen zaradi nadzora sredstev za begunce, ki jih države članice pogosto dodelijo v izrednih razmerah, ne da bi pri tem upoštevale veljavne predpise; meni, da je ključnega pomena, da Komisija zagotovi bolj strog sistem nadzora, tudi zaradi zagotovitve spoštovanja človekovih pravic beguncev in prosilcev za azil; |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti
255. |
priporoča, naj GD HOME:
|
Uprava
256. |
ugotavlja, da je uradnik lahko imenovan na delovno mesto višjega strokovnjaka ali višjega asistenta, ki odpira možnosti za napredovanje v razred AD 14 ali AST 11, in da, ko je uradnik imenovan na delovno mesto višjega strokovnjaka, ne obstaja možnost, da se ga vrne na delovno mesto administratorja; obžaluje nedoslednost med tem ukrepom in tistimi, ki so namenjeni zmanjšanju upravnih stroškov ali okrepitvi povezave med razredom in funkcijo; poziva Komisijo, naj to prakso prekine; |
257. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je povprečno število let v istem razredu pred napredovanjem znižalo za stopnjo AD 11 in višje; ugotavlja, da je za razred AD 12, na primer, leta 2008 uradnik napredoval v povprečju le vsakih 10,3 let, medtem ko je leta 2015 napredoval vsakih 3,8 let, kar kaže, da so se napredovanja v višje plačne razrede pospešila; poziva Komisijo, naj upočasni napredovanja v razrede, višje od AD 11 ali AST 9; |
258. |
poudarja, da bi moralo geografsko ravnovesje, in sicer razmerje med državljanstvom uslužbencev in velikostjo držav članic, ostati pomemben element pri upravljanju virov, zlasti v primeru držav članic, ki so se Uniji pridružile od leta 2004; pozdravlja, da je v Komisiji sestava uslužbencev iz držav članic, ki so se Uniji pridružile pred letom 2004 in od leta 2004, bolj uravnotežena; vendar poudarja, da so te države članice še vedno premalo zastopane na višji ravni uprave in vodstvenih položajih, kjer se pričakuje nadaljnji napredek; |
259. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so v Luksemburgu zdravstvene storitve obračunane previsoko in da imajo zavarovanci skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja institucij Unije težave pri tem, da bi bili obravnavani pod enakimi pogoji kot luksemburški državljani; poziva institucije in zlasti Komisijo, naj v vseh državah članicah in zlasti v Velikem vojvodstvu Luksemburgu zahtevajo in zagotovijo izvajanje člena 4 Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (38), po katerem morajo države članice zagotoviti, da izvajalci zdravstvenih storitev na njihovem ozemlju pacientom iz drugih držav članic zaračunajo enake cene kot domačim pacientom; poziva jo tudi, naj v primeru nespoštovanja navedene direktive naloži ustrezne kazni; |
OLAF
260. |
ugotavlja, da je kolegij komisarjev na podlagi zahteve belgijskih organov v okviru preiskave, povezane z zadevo „Dalli“, odvzel imuniteto generalnemu direktorju OLAF; meni da se generalni direktor sooča s trojnim navzkrižjem interesov:
meni, da bi lahko ta navzkrižja interesov škodovala ugledu OLAF in Komisije; zato poziva Komisijo, naj generalnemu direktorju OLAF odredi dopust do konca preiskave, ki jo izvajajo belgijski organi, in imenuje začasnega namestnika; |
261. |
je osupel nad poročili, da je po izračunih OLAF „stalna malomarnost“ carinskih organov Združenega kraljestva prikrajšala EU za 1,987 milijarde EUR prihodkov neobračunane carine na kitajsko blago in da je prefinjena mreža organiziranega kriminala odtujila 3,2 milijarde EUR od prihodka od davka na dodano vrednost večjih držav Unije, kot so Francija, Nemčija, Španija in Italija; poziva, naj se mu omogoči dostop do celotnega spisa o zadevi in se ga redno obvešča; |
Kodeks ravnanja
262. |
je trdno prepričan, da obstaja vse večja potreba po strogi etični ureditvi, da bi se upoštevala člena 17 Pogodbe o Evropski uniji in 245 Pogodbe o delovanju Evropske unije; vztraja, da dobro delujoči kodeksi ravnanja zahtevajo nenehno pozornost; poudarja, da je kodeks ravnanja učinkovit preprečevalni ukrep samo, če se pravilno uporablja in če se njegova skladnost sistematično preverja, ne le v primerih zapletov; |
263. |
je seznanjen s predlogom Komisije o reviziji kodeksov ravnanja za komisarje; vendar obžaluje, da je revizija omejena na podaljšanje obdobja mirovanja na tri leta le za nekdanjega predsednika Komisije; poziva Komisijo, naj opravi revizijo kodeksa ravnanja za komisarje do konca leta 2017, tudi z izvajanjem priporočila Parlamenta o reformi ad hoc odbora za etiko, da bi razširili njegove pristojnosti in vključili neodvisne strokovnjake, opredelitvijo navzkrižja interesov ter uvedbo meril za oceno združljivosti zaposlitve po koncu mandata in podaljšanjem obdobja mirovanja na tri leta za vse komisarje; |
264. |
poudarja, da je pomemben korak v zvezi z navzkrižjem interesov povečanje preglednosti predsednika Komisije, ad hoc odbora Komisije za etiko in generalnega sekretariata, kadar se proučujejo okoliščine morebitnih konfliktov; ugotavlja, da bo javnost lahko zahtevala odgovornost Komisije samo, če se bodo mnenja odbora za etiko objavljala proaktivno; |
265. |
poziva kolegij komisarjev, naj zdaj, ko je bilo dokončno oblikovano priporočilo o ad hoc odboru za etiko v primeru nekdanjega predsednika Komisije, sprejme sklep o posredovanju zadeve Sodišču unije, da bi o zadevi podalo mnenje; |
Strokovne skupine
266. |
pozdravlja sklep Komisije z dne 30. maja 2016 o oblikovanju horizontalnih pravil za ustanovitev in delovanje strokovnih skupin Komisije (39), vendar obžaluje, da Komisija ni organizirala celovitega javnega posvetovanja, čeprav so številne nevladne organizacije pokazale interes za to; ponovno poudarja, kako pomembno je oživiti udeležbo predstavnikov civilne družbe in socialnih partnerjev na ključnih področjih, kot sta preglednost in delovanje institucij Unije; |
267. |
želi spomniti, da pomanjkanje preglednosti negativno vpliva na zaupanje državljanov Unije v institucije Unije; verjame, da bo dejanska reforma sistema strokovnih skupin Komisije na podlagi jasnih načel preglednosti in uravnotežene sestave izboljšala razpoložljivost in zanesljivost podatkov, kar bo tudi povečalo zaupanje ljudi v Unijo; |
268. |
meni, da bi morala Komisija doseči napredek v smeri bolj uravnotežene sestave strokovnih skupin; obžaluje pa dejstvo, da še ni jasnega razlikovanja med gospodarskimi in negospodarskimi interesi, da bi zagotovili najvišjo raven preglednosti in ravnovesja; |
269. |
želi spomniti, da sta tako Parlament kot tudi evropski varuh človekovih pravic Komisiji priporočila, naj objavi dnevne rede, referenčno gradivo, zapisnike s sej in razprave strokovnih skupin; |
Posebni svetovalci
270. |
poziva Komisijo, naj objavi imena, funkcije, razred in pogodbo (delovni čas, trajanje pogodbe, kraj dela) vseh posebnih svetovalcev; meni, da pri posebnih svetovalcih obstaja tveganje navzkrižja interesov; je trdno prepričan, da je treba navzkrižje interesov preprečiti, saj bi ogrozilo verodostojnost institucij; poziva Komisijo, naj objavi izjave o interesih posebnih svetovalcev; |
Evropske šole
271. |
ugotavlja, da so posamezne šole odgovorne za letne računovodske izkaze (ki predstavljajo „splošni okvir“); ugotavlja, da so razpoložljive odobritve v proračunu za leto 2015 znašale 288,8 milijona EUR, h katerim je Komisija prispevala 168,4 milijona EUR (58 %); |
272. |
je zgrožen, da je po vseh teh letih domnevnih reform Računsko sodišče še vedno zelo kritično do finančnega poslovodenja evropskih šol:
|
273. |
obžaluje, da „[…] Računsko sodišče ni moglo potrditi, da je bilo finančno poslovodenje dobro“; |
274. |
obžaluje tudi, da je Komisija v skladu z ugotovitvami Računskega sodišča in zaradi primera suma goljufije, ki se je zgodila med letoma 2003 in 2012, ponovno izrazila pridržek glede tveganja za ugled glede plačil; |
275. |
ugotavlja, da so proračunska sredstva, dodeljena sistemu evropskih šol, znatno večja od proračunskih sredstev dodeljenih vsem razen dveh od 32 agencij; meni, da bi bilo treba finančno odgovornost sistema evropskih šol dvigniti na raven, ki bo primerljiva ravni odgovornosti evropskih agencij, tudi z namenskim postopkom podelitve razrešnice za sredstva v višini 168,4 milijona EUR, ki so mu bila dana na voljo; |
276. |
opozarja, da je Parlament v postopku podelitve razrešnice Komisiji za leto 2010 že izrazil pomisleke glede „strukture sprejemanja odločitev in financiranja Konvencije o evropskih šolah“ in je zahteval, da Komisija „skupaj z državami članicami preuči možnost revizije te konvencije in […] do 31. decembra 2012 poroča o doseženem napredku“ (40); ugotavlja, da Parlament poročila o napredku nikoli ni prejel; |
277. |
ugotavlja, da postaja trenutna finančna in organizacijska kriza v sistemu evropskih šol vse resnejša zaradi načrtov za odprtje pete šole v Bruslju in možnih posledic odstopa ene države članice od konvencije o evropskih šolah v prihodnosti; dvomi, da ima sistem evropskih šol, kot je trenutno organiziran in financiran, sredstva za pokritje načrtovane širitve na pet šol v Bruslju; opozarja, da bi to lahko v prihodnosti ustvarilo še večje težave s preobremenitvijo nekaterih jezikovnih oddelkov, ki imajo v okviru trenutnih modelov upravljanja s človeškimi viri na voljo zmogljivost za pokritje le štirih (v primeru nemških jezikovnih oddelkov) ali treh (v primeru angleških jezikovnih oddelkov) bruseljskih šol; |
278. |
meni, da je nesprejemljivo, da predstavniki držav članic še naprej podeljujejo razrešnico evropskim šolam, čeprav Komisija, ki plača 58 % letnega proračuna, in Računsko sodišče to odsvetujeta; |
279. |
v celoti podpira 11 priporočil, ki jih je v poročilu o zaključnem računu evropskih šol za leto 2014 z dne 11. novembra 2015 izdalo Računsko sodišče in ki se nanašajo na računovodstvo, uslužbence, postopek javnega naročanja, kontrolne standarde in vprašanja v zvezi s plačili; |
280. |
pozdravlja posodobljeni akcijski načrt generalnega direktorata za človeške vire in varnost, ki bo omogočil obravnavanje pridržka Komisije in ugotovitev Računskega sodišča; |
281. |
poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo za Parlament in Svet, ki bo odražalo način, na katerega bi lahko upravno strukturo evropskih šol najbolje preoblikovali pred novembrom 2017; |
282. |
poziva Komisijo, naj opravi svojo vlogo v vseh vidikih procesa reforme, ki zajema vodstvena, finančna, organizacijska in pedagoška vprašanja; poziva Komisijo, naj vsako leto Parlamentu predloži poročilo z oceno napredka na teh področjih, da bi zagotovila, da bodo lahko njegovi ustrezni odbori nadzorovali upravljanje šolskega sistema in ocenili, kako ta uporablja sredstva, ki so sistemu dana na voljo iz proračuna Unije; poziva ustreznega komisarja, naj se tej zadevi pozorno posveti, ter ga posebej vabi k osebni udeležbi na polletnih sestankih sveta guvernerjev; znova poudarja stališče Parlamenta, da je „obsežen pregled“ sistema evropskih šol nujno potreben; poziva k predložitvi prvega osnutka zadevnega pregleda do 30. junija 2017; |
Mnenja odborov
Zunanje zadeve
283. |
pozdravlja doseženi napredek, vendar ugotavlja, da Komisija za 6 od 10 civilnih misij v okviru skupne varnostne in obrambne politike (v nadaljevanju: misije SVOP) še vedno ni potrdila, da so v skladu s členom 60 finančne uredbe; poziva Komisijo, naj pospeši postopke in v skladu s priporočilom Računskega sodišča akreditira vse civilne misije SVOP, da bodo lahko izvrševale proračun v okviru posrednega upravljanja; |
284. |
pozdravlja oblikovanje platforme za podporo misijam, katere cilj je zmanjšati upravno obremenitev in povečati učinkovitost civilnih misij SVOP; obžaluje njeno omejeno velikost in obseg ter ponovno poziva k nadaljnjemu napredku pri vzpostavljanju centra skupnih služb, ki bi s centralizacijo vseh podpornih storitev za misije, ki jih ni treba zagotavljati lokalno, ustvaril dodatne prihranke in povečal učinkovitost; |
285. |
ponovno izraža stališče, da je treba finančna pravila Unije bolje prilagoditi posebnostim zunanjega delovanja, vključno s kriznim upravljanjem, in poudarja, da je treba pri potekajoči reviziji finančne uredbe poskrbeti za večjo prilagodljivost; |
286. |
izraža zaskrbljenost, ker ni neposrednih nadzornih instrumentov za uporabo makrofinančne pomoči v tretjih državah, ki to pomoč prejemajo; poziva Komisijo, naj tovrstno pomoč natančneje poveže z merljivimi parametri; |
287. |
prav tako pozdravlja priporočila Računskega sodišča iz njegovega posebnega poročila št. 13/2016 o pomoči Unije za krepitev javne uprave v Moldaviji in posebnega poročila št. 32/2016 o pomoči Unije za Ukrajino; meni, da bi morala Unija v celoti uporabiti vzvod, ki ga ponuja pogojevanje, in zagotoviti ustrezno spremljanje izvajanja sprejetih reform, s čimer bi pozitivno prispevala h krepitvi demokratične prakse v Moldaviji in Ukrajini. |
Razvoj in sodelovanje
288. |
v tem okviru pozdravlja posebno poročilo Računskega sodišča št. 9/2016 o porabi Unije na področju zunanjih migracij v državah južnega Sredozemlja in vzhodnega sosedstva; opozarja na njegovo ugotovitev, da poraba Unije na področju zunanjih migracij ni bila učinkovita, da njenih rezultatov ni mogoče izmeriti, da pristop Komisije, ki naj bi zagotovil pozitiven potek migracij, ni jasen, da ima podpora za vračanje in ponovni sprejem zelo majhen učinek in da spoštovanje človekovih pravic migrantov, ki naj bi bilo osnova vseh ukrepov, še vedno obstaja samo na papirju in se le redko uresniči v praksi; |
289. |
pozdravlja posebno poročilo Računskega sodišča št. 15/2016 o porabi za humanitarno pomoč na območju Velikih jezer; opozarja na ugotovitev Računskega sodišča, da je Komisija na splošno uspešno upravljala humanitarno pomoč prebivalstvu na območju afriških Velikih jezer, ki so ga prizadeli konflikti; poudarja, da je ta pomoč pravo nasprotje porabi na področju migracij, in meni, da je to še en dokaz, da dobro načrtovane razvojne politike prinašajo veliko boljše rezultate kot kratkoročni migracijski aktivizem; |
290. |
je zelo zaskrbljen, ker je mogoče v zadnjih predlogih Komisije opaziti jasno težnjo, da se v zvezi z upravičenimi odhodki uradne razvojne pomoči in državami, upravičenimi do pomoči iz instrumenta za razvojno sodelovanje, ne upoštevajo pravno zavezujoče določbe Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (41); opozarja, da je zakonitost izdatkov Unije eno ključnih načel dobrega finančnega poslovodenja in da politični dejavniki ne bi smeli imeti večje teže kot jasne pravne določbe, če Komisija želi ohraniti verodostojnost v zvezi z vprašanji pravne države; v zvezi s tem Komisijo spominja na nedavno sodbo Sodišča Evropske unije (42) o sodelovanju z Marokom in vprašanju Zahodne Sahare, v kateri je razsodilo, da je Unija ves čas kršila mednarodno pravo; |
291. |
podpira uporabo proračunske podpore, toda poziva Komisijo, naj razvojne rezultate, ki bi jih bilo treba doseči s pomočjo proračunske podpore, oceni in opredeli na bolj jasen način za vsak primer posebej ter predvsem okrepi kontrolne mehanizme v zvezi z ravnanjem držav prejemnic na področjih korupcije, spoštovanja človekovih pravic, pravne države in demokracije; je zelo zaskrbljen zaradi možne uporabe proračunske podpore v državah, kjer ni demokratičnega nadzora, bodisi zaradi nedelujoče parlamentarne demokracije, svoboščin civilne družbe in medijev bodisi zaradi premajhne zmogljivosti nadzornih organov; |
292. |
poziva Komisijo, naj za razvoj uporabi pristop, ki temelji na spodbudah, in sicer z uvedbo načela „več za več“, kot na primer pri evropski sosedski politiki; verjame, da hitrejši kot je napredek države pri izvajanju notranjih reform na poti k ustanavljanju in utrjevanju demokratičnih institucij, izkoreninjenju korupcije, spoštovanju človekovih pravic in pravne države, več podpore bi morala dobiti od Unije; poudarja, da lahko pristop pozitivne pogojenosti skupaj z močno osredotočenostjo na financiranje manjših programov podeželskih skupnosti prinese resnične spremembe in zagotovi, da se bo davkoplačevalski denar Unije porabljal na bolj trajnosten način; |
293. |
obžaluje, da pred ustanovitvijo nujnega skrbniškega sklada Unije za Afriko ni bilo posvetovanja s Parlamentom poziva k odločnejšim prizadevanjem za preglednost pri sprejemanju odločitev o projektih skrbniškega sklada Unije, poudarja, da še vedno ni ustreznega načina za redno posvetovanje s Parlamentom; obžaluje, da v zvezi s tem še niso bili sprejeti ukrepi. |
Zaposlovanje in socialne zadeve
294. |
je seznanjen s priporočilom Sodišča, naj Komisija uporabi izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2007–2013, ter poroča o usmerjeni analizi nacionalnih pravil o upravičenosti za programsko obdobje 2014–2020, na podlagi tega pa naj zagotavlja smernice državam članicam v zvezi s poenostavljanjem in preprečevanjem nepotrebnih zapletenih in obremenjujočih pravil; |
295. |
poziva Komisijo, naj pretehta možnost, da bi programe financiranja Unije vključila v letno študijo bremena, kot je bilo to dogovorjeno z medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (43); poudarja, da bi z uvedbo letnih ciljev za zmanjšanje bremena, ki vključuje programe financiranja Unije, izboljšali skladnost, kar bi prispevalo k zmanjšanju stopnje napak; |
296. |
pozdravlja večjo osredotočenost na rezultate programskega obdobja 2014–2020; vendar meni, da bi z nadaljnjim razvojem kazalnikov rezultatov in sistemov spremljanja prispevali k ustrezni finančni odgovornosti ter povečali učinkovitost prihodnjih operativnih programov; |
Okolje, javno zdravje in varnost hrane
297. |
je zadovoljen z delom petih decentraliziranih agencij, ki so v njegovi pristojnosti in ki opravljajo tehnične, znanstvene ali vodstvene naloge ter tako pomagajo institucijam Unije pri oblikovanju in izvajanju politik na področju okoljske in podnebne politike, javnega zdravja in varnosti hrane, prav tako pa je zadovoljen z načinom, na katerega te agencije izvršujejo svoje proračune; |
298. |
je zadovoljen s skupno stopnjo izvrševanja proračuna za delovanje programa LIFE+ v letu 2015, ki je znašala 99,95 % za obveznosti in 98,93 % za plačila; poudarja, da je LIFE+ prispeval k večji ozaveščenosti državljanov in njihovi udeležbi v zakonodaji in izvajanju okoljske politike Unije ter izboljšanemu upravljanju v tem sektorju; ugotavlja, da so bile leta 2015 prevzete obveznosti za nepovratna sredstva v višini 225,9 milijona EUR, 40 milijonov EUR je bilo porabljenih za finančne instrumente, ki jih upravlja Evropska investicijska banka, 59,2 milijona EUR pa za ukrepe za podporo vlogi Komisije pri zagonu in spremljanju oblikovanja politik in zakonodaje; ugotavlja, da je bilo 10,2 milijona EUR porabljenih za upravno podporo programu LIFE in podporo Izvajalski agenciji za mala in srednja podjetja; |
299. |
je seznanjen, da je GD CLIMA stopnjo izvrševanja povišal na 99,9 % za 108 747 880 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti oziroma na 91,77 % za 47 479 530 EUR v odobritvah plačil ter da bi stopnja izvrševanja plačil dosegla 96,88 %, če ne bi upoštevali upravnih odhodkov; |
300. |
spodbuja proračunski organ, naj se v prihodnje osredotoči na pilotne projekte in pripravljalne ukrepe z resnično dodano vrednostjo za Unijo; potrjuje, da je bilo izvršenih deset pilotnih projektov in pet pripravljalnih ukrepov v skupnem znesku 1 400 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 5 599 888 EUR v odobritvah plačil; |
301. |
priznava, da je bila ocena drugega programa na področju zdravja (2008–2013) dokončana leta 2015; pozdravlja, da je bil leta 2015 tretji program na področju zdravja okrepljen, da bi podprli in spodbudili izmenjavo informacij in primerov dobre prakse v državah članicah, ki se srečujejo z izzivi zaradi sprejemanja večjega števila migrantov, prosilcev za azil in beguncev, zlasti glede priprav generalnega direktorata za zdravje in varnost hrane na osebno zdravstveno evidenco za oceno zdravja migrantov, ki bi se uporabljala na „žariščnih točkah“ in v sprejemnih centrih, ter dodatnih proračunskih sredstev za projekte, povezane z zdravjem migrantov. |
Promet in turizem
302. |
ugotavlja, da so bila leta 2015 prek sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, podpisanih leta 2015 na podlagi pozivov za zbiranje ponudb, objavljenih v sklopu instrumenta za povezovanje Evrope leta 2014, za 263 prometnih projektov namenjena sredstva v višini 12,8 milijarde EUR; ugotavlja tudi, da so sredstva v sklopu tega instrumenta ustvarila skupne naložbe v višini 28,3 milijarde EUR, pri čemer se je prispevek Unije kombiniral z regionalnimi proračuni in proračuni držav članic, pa tudi s posojili Evropske investicijske banke; |
303. |
ugotavlja, da je Računsko sodišče na področju „Konkurenčnost za rast in zaposlovanje“, h kateremu spada promet, revidiralo zgolj sedem transakcij, za katere je odgovoren generalni direktorat za mobilnost in promet (GD MOVE); ugotavlja, da je le ena revidirana transakcija vsebovala napake in da se te nanašajo na neupoštevanje pravil javnega naročanja; |
304. |
poudarja, da so v ocenjevalnem poročilu Evropske investicijske banke za portfelj dela za infrastrukturo in inovacije navedeni geografska neravnovesja in sektorska zgoščenost, financiranje v sklopu tega dela pa se osredotoča predvsem na tri države članice (63 %); poziva Komisijo, naj nujno oceni učinek Evropskega sklada za strateške naložbe za celotno Unijo; obžaluje, da se Evropski sklad za strateške naložbe ne uporablja v zadostni meri za financiranje inovativnih prometnih projektov za vse vrste prevoza, na primer za spodbujanje trajnostnih načinov prevoza ali nadaljnje spodbujanje procesa digitalizacije in neoviranega dostopa; |
305. |
obžaluje, da Komisija (GD MOVE) še ni pripravila uradnega konsolidiranega strateškega dokumenta za nadzor nad razvojem koridorjev osrednjega omrežja TEN-T; spodbuja Komisijo, naj sprejme tak strateški dokument za nadzorne dejavnosti in preglednost; opozarja, da preglednost in posvetovanje z vsemi deležniki prispevata k uspešnosti prometnih projektov; |
306. |
poudarja, da se bodo prometni projekti v obdobju 2014–2020 financirali iz več virov, med drugim iz instrumenta za povezovanje Evrope, Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega sklada za strateške naložbe; zato poziva Komisijo, naj razvije sinergije, ki bodo tem različnim virom financiranja omogočile najučinkovitejše dodeljevanje razpoložljivih sredstev in njihovo kombinacijo; poziva Komisijo, naj letno pripravi in objavi, med drugim na svojih spletnih mestih, zlahka dostopne sezname prometnih, vključno z deleži posameznih načinov, in turističnih projektov, ki se sofinancirajo z omenjenimi skladi. |
Regionalni razvoj
307. |
poziva Komisijo prek skupine na visoki ravni (44), naj pri reviziji nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov posebno pozornost posveti nacionalnim pravilom o upravičenosti in državam članicam pomaga pri njihovi poenostavitvi, kar bo omogočilo spremembe; v zvezi s tem opozarja na pomen uporabe načela enotne revizije; poziva Komisijo, naj v preprostih in učinkovitih smernicah pojasni koncept povračljivega DDV, da bi preprečila različne razlage nepovračljivega DDV in neoptimalno rabo sredstev Unije; poziva Komisijo, države članice in regionalne organe, naj poskrbijo, da bodo upravičenci prejemali usklajene informacije glede pogojev financiranja, zlasti kar zadeva upravičenost odhodkov in ustrezne zgornje meje za povračilo sredstev; |
308. |
obžaluje, da so upravljavski organi v letu 2015 predložili manj zahtevkov za povračilo stroškov kot v letu 2014, zaradi česar se je vsota zahtevkov za povračilo stroškov zmanjšala s 23,2 milijarde EUR v letu 2014 na 10,8 milijarde EUR v letu 2015, pri čemer 2,8 milijarde EUR ostaja neizplačanih še od konca leta 2014; poudarja, da zamude pri izvrševanju proračuna v obdobju 2014–2020 ne bi smele biti večje kot v prejšnjih obdobjih, saj bi to vodilo h kopičenju neizplačanih zahtevkov ob koncu obdobja financiranja; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami razmere pozorno spremlja in ustrezno prilagodi plačilni načrt; |
309. |
obžaluje, da do 30. junija 2016 direktiv o javnem naročanju še niso prenesle vse države članice, in poziva Komisijo, naj jim še naprej pomaga državam članicam povečati zmogljivosti za prenos teh direktiv, pa tudi za uresničitev vseh njihovih akcijskih načrtov o vnaprejšnji pogojenosti, ki je bistven pogoj za preprečevanje goljufij in drugih nepravilnosti; poudarja, kako pomembno je uresničiti akcijski načrt za javna naročila evropskih strukturnih in investicijskih skladov 2014–2020, da bi poenostavili, pospešili in uskladili elektronske postopke javnega naročanja; |
310. |
ugotavlja, da je povprečna stopnja izplačil za finančne instrumente Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada konec leta 2014 znašala 57 %, kar je samo 10 % več kot v letu 2013; obžaluje ugotovitev Računskega sodišča, da je bilo obdobje upravičenosti za izplačila končnim prejemnikom v sklopu finančnih instrumentov podaljšano s sklepom Komisije, ne s spremembo uredbe; je zaskrbljen, da bi utegnilo Računsko sodišče vsa izplačila po 31. decembru 2015 obravnavati kot nepravilna; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bil velik delež začetnih donacij iz finančnih instrumentov Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada v programskem obdobju 2007–2013 porabljen za stroške upravljanja in provizije; |
311. |
pozdravlja pristop Računskega sodišča, ki se je osredotočilo na smotrnost, in meni, da je dobra praksa, če upravljavski organi opredelijo ustrezne kazalnike rezultatov za merjenje prispevka projektov k doseganju ciljev operativnih programov v skladu z merilom dodatnosti; poudarja, da je treba izboljšati komunikacijo; poziva Komisijo, naj poišče učinkovitejše komunikacijske kanale, da bo prispevala k prepoznavnosti naložb iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poziva jo še, naj oblikuje omejeno število relevantnih kazalnikov, ki bodo olajšali merjenje smotrnosti; |
312. |
poziva Komisijo in države članice, naj čim bolje izkoristijo ozemeljske instrumente, tako da poskrbijo, da bo financiranje celostnih strategij za urbani razvoj odobreno, kar bo mestom omogočilo vlaganje v obsežne strategije, izkoriščanje sinergij med politikami in ustvarjanje dolgoročnih pozitivnih učinkov na rast in delovna mesta; |
Kmetijstvo in razvoj podeželja
313. |
poziva Računsko sodišče, naj še naprej ločeno ocenjuje Evropski kmetijski jamstveni sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in razdelek 2, tudi po naslednjem proračunskem letu, saj ločene ocene omogočajo ciljne ukrepe za zmanjšanje zelo različnih stopenj napak; |
314. |
poziva Komisijo in organe držav članic, naj še naprej obravnavajo in zmanjšujejo zaplete glede neposrednih plačil, kjer je mogoče, zlasti kadar je pri upravljanju Evropski kmetijski jamstveni sklad vključenih veliko različnih ravni; |
315. |
pozdravlja novo generacijo dodatnih finančnih instrumentov, vendar meni, da morajo imeti jasnejše cilje in da jih je treba na koncu obdobja izvajanja dovolj temeljito nadzorovati, da bo mogoče dokazati njihov učinek in da ne bodo povečali stopnje napake; |
316. |
poziva, naj bodo v nacionalnih plačilnih agencijah v državah članicah, ki v zadnjih treh letih niso izpolnile pričakovanj, namesto državljanov posamezne države članice odgovorni uradniki Unije, ki že opravljajo te dejavnosti; |
317. |
opozarja na večletno naravo sistema za upravljanje kmetijske politike ter poudarja, da bo končno oceno nepravilnosti, povezanih z izvajanjem uredbe (45), mogoče podati šele ob koncu programskega obdobja; |
318. |
meni, da poenostavitev skupne kmetijske politike ne bi smela ogroziti trajnostne proizvodnje hrane, in poziva k ukrepom, ki bodo omogočili prehod na nizkoogljično gospodarstvo v kmetijskem, živilskem in gozdarskem sektorju; |
Ribištvo
319. |
je zadovoljen, da je nadaljnje ukrepanje v zvezi s pridržki GD MARE iz njegovega letnega poročila za leto 2014, ki zadevajo sisteme upravljanja in kontrolne sisteme za programe Evropskega sklada za ribištvo (2007–2013), precej zmanjšalo število operativnih programov in zadevnih držav članic na samo pet; |
320. |
je prepričan, da sistem notranjih kontrol GD MARE daje zadostno zagotovilo za ustrezno upravljanje tveganj, povezanih z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij; |
321. |
pozdravlja dejstvo, da pri 12 transakcijah, ki se nanašajo zlasti na ribištvo in jih je revidiralo Računsko sodišče, niso bile odkrite količinsko opredeljive napake; |
322. |
vendar meni, da je obžalovanja vredno, da je velika večina držav članic podrobnosti o svojih operativnih programih v zvezi z Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo posredovala zelo pozno, kar je povzročilo velike zamude pri uporabi sredstev; |
323. |
ugotavlja, da zato ni bilo mogoče nobenega izdatka prijaviti Komisiji pred 30. junijem 2015 in jih na ta datum tudi kontrolirati; poudarja, da so za izvrševanje odobritev pri deljenem upravljanju odgovorne države članice; |
Kultura in izobraževanje
324. |
znova poudarja, da je bil namen vključitve vseh programov mobilnosti za mlade v Uniji v program Erasmus+ predvsem povečanje njihove učinkovitosti, zato poziva Komisijo, naj se drži dogovorjenih ciljev in proračunskih vrstic programa, da slednji ne bo postal premalo osredotočen; |
325. |
pozdravlja hitro odzivanje programov Erasmus+ in „Ustvarjalna Evropa“ na nove izzive pri vključevanju beguncev in migrantov ter boju proti radikalizaciji v letu 2015; |
326. |
ugotavlja, da so bila v letu 2015 prvič na voljo posojila iz jamstvene sheme za študentska posojila (za magisterij Erasmus+), ki sta jih začeli nuditi banki v Španiji in Franciji; vztraja, da bo ta shema uspešno delovala samo, če bo poskrbljeno za široko geografsko pokritost in če bo Komisija pozorno spremljala posojilne pogoje; |
327. |
želi spomniti, da je bilo leto 2015 prvo leto, ko sta program „Ustvarjalna Evropa“ upravljala dva generalna direktorata Komisije, generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo ter generalni direktorat za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo; vztraja, da je potreben usklajen pristop, tako da notranji organizacijski izzivi ne bodo ovirali delovanja programa ali škodovali njegovemu ugledu v javnosti; |
Državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
328. |
poziva Komisijo, naj sestavi evidenco odkritih navzkrižij interesov in jo posreduje organu za podelitev razrešnice; |
329. |
obžaluje, da ključni kazalniki uspešnosti v letnem poročilu o dejavnostih GD HOME ne zajemajo števila ljudi, ki jim je bila zagotovljena pomoč oziroma so bili preseljeni, premeščeni ali vrnjeni v letu 2015; obžaluje, da ni na voljo kazalnikov, s katerimi bi bilo mogoče oceniti učinek ukrepov, sprejetih za izboljšanje usklajevanja in sodelovanja med nacionalnimi organi kazenskega pregona; |
330. |
spodbuja oblikovanje jasnejših in dolgoročnih političnih prednostnih nalog s konkretnejšo preobrazbo v operativne prednostne naloge; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je tesnejše sodelovanje z drugimi organi, zlasti agencijami; |
331. |
obžaluje, da upravne strukture Komisije za varnost informacij niso usklajene s priznanimi primeri najboljše prakse (podatki v revizijskem poročilu Službe za notranjo revizijo). |
Vprašanja, povezana s spolom
332. |
poudarja, da bi morala biti enakost spolov horizontalni cilj za vsa področja politik; ugotavlja pa, da nekateri programi ne vsebujejo posebnih ciljnih dejavnosti s posebnimi proračunskimi sredstvi za izpolnitev tega cilja in da bi moral biti rezultat boljšega zbiranja podatkov ne le količinska opredelitev odobritev, dodeljenih za ukrepe, ki prispevajo k enakosti spolov, temveč tudi izboljšanje ocene učinka teh sredstev Unije; |
333. |
ponovno poziva Komisijo, naj načelo enakosti spolov upošteva v vseh fazah proračunskega postopka, med drugim tudi pri izvrševanju proračuna in ocenjevanju njegovega izvajanja, vključno z Evropskim skladom za strateške naložbe, Evropskim socialnim skladom, Evropskim skladom za regionalni razvoj, programom Obzorje 2020, da bi se tako borila proti diskriminaciji v državah članicah; poudarja, da bi bilo treba enotni sklop merljivih kazalnikov rezultatov in vpliva, ki bi omogočali boljšo oceno izvrševanja proračuna z vidika enakosti spolov, vključiti v načrtovanje, izvrševanje in ocenjevanje proračuna v skladu s pobudo „proračun EU, usmerjen v rezultate“ in osredotočenostjo na uspešnost; |
334. |
poziva Komisijo, naj tako nove kot obstoječe proračunske vrstice analizira glede na enakost spolov in po potrebi spremeni politike, če je le mogoče, da ne bo posredno prihajalo do neenakosti spolov. |
(1) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(2) UL L 362, 31.12.2012, str. 1.
(3) Posebno poročilo Računskega sodišča št. 31/2016.
(4) Posebno poročilo Računskega sodišča št. 5/2015 in št. 19/2016.
(5) Evropska komisija, GD REGIO, povzetek podatkov o napredku, doseženem pri financiranju in izvajanju instrumentov finančnega inženiringa, o katerih so poročali organi upravljanja v skladu s členom 67(2)(j) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006, programsko obdobje 2007–2013, stanje na dan 31. decembra 2015, 20. september 2016, str. 61.
(6) Glej točko 1.39 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2015.
(7) Glej točki 3.22 in 3.23 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2015.
(8) Glej točko 3.29 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2015.
(9) Glej točke 3.33 do 3.38 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2015.
(10) Glej točko 3.56 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2015.
(11) Glej točko 4.16 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2015.
(12) COM(2016) 674, SWD(2016) 338, SWD(2016) 339.
(13) „Commitment and Coherence (Zavezanost in povezanost), naknadna ocena sedmega okvirnega programa EU (2017–2013)“, november 2015.
(14) Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2015, točka 3.19.
(15) Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2015, točka 3.22.
(16) Letno poročilo Računsko sodišča za leto 2015, oddelek 3.
(17) Resolucija Evropskega parlamenta (EU, Euratom) z dne 28. aprila 2016 s pripombami, ki so del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije, odstavek 8 (UL L 246, 14.9.2016, str. 27).
(18) Letno poročilo o dejavnostih za leto 2015, Generalni direktorat za raziskave in inovacije, Bruselj 2016, str. 11, opomba 8.
(19) SWD(2016) 318.
(20) Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).
(21) Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).
(22) Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).
(23) Prvi rezultati pobude za zaposlovanje mladih, končno poročilo GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje pri Evropski komisiji, junij 2016.
(24) Letno poročilo Računskega sodišča za proračunsko leto 2015, točka 6.36.
(25) Odgovor na pisno vprašanje št. 19 komisarki Crețu.
(26) Glej odstavek 8 resolucije z dne 28. aprila 2016.
(27) Letno poročilo Računskega sodišča za proračunsko leto 2015, točka 6.9, opomba 8.
(28) Če bi preprečili te napake, bi zmanjšali ocenjeno stopnjo napake za 0,9 odstotne točke na področju tržne in neposredne podpore ter za 3,2 odstotne točke na „področju razvoja podeželja in drugih politik“.
(29) V letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI je navedeno, da se je agregirana prilagojena stopnja napake z 2,61 % leta 2014 znižala na 1,47 % leta 2015.
(30) Poln delovni čas pomeni najmanjše število ur, ki jih zahtevajo ustrezne nacionalne določbe na področju zaposlitvenih pogodb. Če nacionalne določbe ne določajo števila ur, se kot najmanjše število letnih delovnih ur uporabi 1 800 ur, kar je enako 225 delovnim dnem po osem ur.
(31) Po podatkih iz najnovejše študije o strukturi kmetij (Eurostat) se je delovna sila na kmetijah v EU-28 v obdobju 2007–2013 skupaj zmanjšala za 2,3 milijona letnih delovnih enot oziroma za 19,8 %.
(32) Glej odgovor na pisno vprašanje št. 3 – zaslišanje komisarja Hogana 29. novembra 2016.
(33) Glej odstavek 317 resolucije z dne 28. aprila 2016.
(34) Države članice morajo zmanjšati razlike na svojih ozemljih med ravnmi plačil upravičencem na hektar (gre za tako imenovano „notranjo konvergenco“). Načeloma (z nekaterimi izjemami) morajo tudi zmanjšati za vsaj 5 % prejemke, ki presegajo 150 000 EUR, ki jih vsak upravičenec prejme iz sheme osnovnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino. Poleg tega imajo države članice možnost, da prerazporedijo do 30 % svojih nacionalnih sredstev za neposredna plačila za prvih 30 ha za vsako kmetijo („prerazporeditveno plačilo“) in da določijo absolutno zgornjo mejo za prejemke vsakega upravičenca iz sheme osnovnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino („omejitev“);
(35) Glej člen 35(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 908/2014 z dne 6. avgusta 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potrjevanjem obračunov, pravili o kontrolah, varščinami in preglednostjo (UL L 255, 28.8.2014, str. 59) in Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).
(36) Sklep Komisije C(2016) 2210 z dne 12. aprila 2016 o spremembi Sklepa Komisije C(2014) 5434, ki dovoljuje uporabo povračil na podlagi stroškov za enoto pri dejavnostih, ki jih izvaja subjekt Svetovne banke v sklopu okvirnega sporazuma z Unijo.
(37) Odgovor na pisno vprašanje št. 23 – zaslišanje komisarja Avramopulosa z dne 29. novembra 2016.
(38) Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).
(39) C(2016) 3301.
(40) Glej odstavek 38 Resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 s pripombami, ki so sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (UL L 286, 17.10.2012, str. 31).
(41) Uredba (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (UL L 77, 15.3.2014, str. 44).
(42) Sodba Sodišča Evropske unije z dne 21. decembra 2016, Svet proti Front Polisario, C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.
(43) Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).
(44) Skupina neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence do evropskih strukturnih in investicijskih skladov
(45) Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/66 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1608
z dne 27. aprila 2017
o posebnih poročilih Računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju posebnih poročil Računskega sodišča, pripravljenih v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0338/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju sklepa z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija (5), in svoje resolucije s pripombami, ki je sestavni del tega sklepa, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05876/2017 – C8-0037/2017), |
— |
ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 62, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju člena 93 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0160/2017), |
A. |
ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe in ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije proračun izvršuje v sodelovanju z državami članicami ter na lastno odgovornost in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
B. |
ker posebna poročila Računskega sodišča vsebujejo podatke, ki se nanašajo na vprašanja izvrševanja sredstev, zato so Parlamentu v pomoč pri opravljanju njegovih nalog organa za podelitev razrešnice; |
C. |
ker so ugotovitve iz posebnih poročil Računskega sodišča sestavni del omenjenega sklepa Parlamenta z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija; |
Del I – posebno poročilo Računskega sodišča št. 18/2015 z naslovom Finančna pomoč, zagotovljena državam članicam v težavah
1. |
je seznanjen z ugotovitvami in priporočili iz posebnega poročila Računskega sodišča; |
2. |
pozdravlja prvo posebno poročilo Računskega sodišča o ekonomskem upravljanju Unije in z zanimanjem pričakuje prihodnja poročila, ki bodo objavljena naslednje leto; |
3. |
obžaluje, da Računsko sodišče v to poročilo ni vključilo vseh držav članic, ki so od začetka finančne krize prejele finančno pomoč, vključno s programom za Grčijo, saj bi to olajšalo primerjavo; |
4. |
vendar pozdravlja, da bo Računsko sodišče pripravilo ločeno posebno poročilo o Grčiji; poziva ga, naj primerja rezultate obeh posebnih poročil in zlasti obravnava priporočila Parlamenta k poročilu o Grčiji, vključno s srednje- in dolgoročnimi rezultati (tj. sedanjo razpravo o morebitnem odpisu dolga); |
5. |
Računsko sodišče spodbuja, naj dodatno okrepi svoje človeške vire in strokovno znanje na tem področju in tako poveča kakovost svojega dela; poziva ga, naj do tedaj v celoti upošteva zunanja strokovna poročila, za katera je zaprosilo kot osnovo, na kateri bi opravilo revizijo; |
6. |
opozarja na dejstvo, da je Računsko sodišče revizijo omejilo na zelo kratkoročen in konkreten scenarij finančne pomoči, ki jo je sprejel Svet, pri tem pa ni upoštevalo drugih morebitnih rešitev finančnih neravnovesij, ki so že bile del javne in akademske razprave, kot sta na primer vzajemno prevzemanje državnega dolga ali odpis dolgov; |
7. |
obžaluje, da se je v svojem poročilu omejilo na upravljanje pomoči, ni pa niti analiziralo niti podvomilo v vsebino programa ali izpogajane pogoje za finančno pomoč; |
8. |
je seznanjen, da so bili specifični ukrepi, sprejeti na politični ravni Unije, in glavne značilnosti programov v posebnem poročilu zgolj opisani; spodbuja Računsko sodišče, naj analizira, ali so bili sprejeti ukrepi ustrezni glede na cilje programov in glede na to, kako so vzajemno delovali s širšim političnim okvirom in dolgoročnimi cilji, tudi strategijo Evropa 2020; |
9. |
je seznanjen, da so bili cilji programov finančne pomoči za države, ki so bile pomoči deležne, vrniti se na finančne trge, doseči vzdržne javne finance ter vrniti se k rasti in zmanjšati brezposelnost; obžaluje, da Računsko sodišče v ugotovitvah ni v celoti analiziralo rezultatov programa glede na te cilje; |
10. |
ugotavlja, da je svoje ugotovitve osredotočilo predvsem na Komisijo kot upravljavko finančne pomoči, čeprav meni, da bi bilo treba za boljše razumevanje dodatno pozornost nameniti Mednarodnemu denarnemu skladu in Evropski centralni banki, ki sta v začetku podpirala Komisijo pri pripravi in spremljanju programov; |
11. |
se strinja s Komisijo, da je bila pri pripravi in upravljanju programa vloga Sveta in drugih partnerjev podcenjena; poziva Računsko sodišče in Komisijo, naj analizirata ustreznost ukrepov, ki jih je sprejel Svet, in vlogo Evropske centralne banke, pa tudi vprašanje, ali so bili ti ukrepi primerni za izpolnitev ciljev programa in ali so prispevali k ciljem Unije, tudi k postopni odpravi gospodarske krize, ustvarjanju delovnih mest in rasti; |
12. |
obžaluje, da partnerji niso vedno posredovali vseh razpoložljivih informacij Komisiji, zaradi česar je prišlo do nedoslednih pristopov pogajalske ekipe; poziva Komisijo, naj pripravi formalne dogovore s partnerji, da bi pridobila pravočasen popoln dostop do vseh razpoložljivih informacij in se tako v prihodnje izognila takšnim težavam; |
13. |
poudarja, da lahko nekatere reforme, navedene v programih (tj. reforma trga dela), k rezultatom na področju konkurenčnosti vodijo le zelo dolgoročno, medtem ko so cilj programa pomoči takojšnji, kratkoročni rezultati; |
14. |
ugotavlja, da so programi temeljili predvsem na zmanjšanju odhodkov (reforme trga dela, pokojninski sistemi in pomoč za brezposelne, zmanjšanje števila lokalnih subjektov itd.) ter zmanjšanju sredstev za javne programe; se zaveda, da je bilo takšno zmanjševanje sredstev potrebno za reformo finančnih trgov držav, ki so prejele pomoč; |
15. |
poziva Svet, naj v prihodnjih programih pozorno pregleda orodja in niz ukrepov, ki so na voljo za finančno pomoč, da bi zmanjšal posledice za prebivalstvo, neželen vpliv na notranje povpraševanje ter socializacijo stroškov krize; |
16. |
poudarja, da so države članice finančno pomoč prejele v obliki posojil, pridobljenih na kapitalskih trgih in zajamčenih s proračunom Unije; meni, da je bila vloga Parlamenta kot proračunskega organa pri teh programih oslabljena, s čimer se je še bolj zmanjšala demokratična legitimnost zagotovljene finančne pomoči; |
17. |
poziva Komisijo, naj poveča raven udeležbe Parlamenta v okviru finančne pomoči, kadar gre za proračun Unije; |
18. |
meni, da je pomembno, da se preuči vloga Evropske centralne banke pri posredni pomoči državam članicam pri izpolnjevanju njihovih ciljev ter pri širši podpori finančni arhitekturi Unije v času finančnih programov; |
19. |
meni, da je bilo ob začetku krize težko predvideti nekatera nepričakovana neravnovesja z uničujočimi posledicami v nekaterih državah članicah; izpostavlja, da je bilo težko predvideti obseg in naravo svetovnih finančnih kriz v obdobju 2007–2008, ki so bile brez primere; |
20. |
se strinja z mnenjem Računskega sodišča, da pozornost, namenjena pravnemu okviru za nadzor pred krizo, ni zadoščala za ugotavljanje tveganj pri temeljnih fiskalnih položajih v času hude gospodarske krize; |
21. |
pozdravlja, da sta zakonodajalca potrdila „šesterček“ in „dvojček“, ki sta bila sprejeta zaradi finančne krize in obravnavata pomanjkljivosti pri nadzoru, ki jih je razodela kriza; vendar meni, da reforma okvira gospodarskega upravljanja Unije v zadnjih letih ni vodila k postopnemu končanju krize, in poziva Komisijo, naj dodatno analizira prednosti in pomanjkljivosti novega okvira v primerjavi z drugimi podobnimi gospodarstvi (tj. ZDA, Japonska in druge države OECD) in po potrebi predlaga nove reforme; |
22. |
poziva Komisijo, naj sledi priporočilu Računskega sodišča glede nadaljnjih izboljšav pri njenih makroekonomskih in fiskalnih napovedih; |
23. |
je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da je Komisija ob strogih časovnih omejitvah in z omejenimi izkušnjami uspela prevzeti popolnoma nove naloge pri upravljanju programov finančne pomoči; opozarja na ugotovitev Računskega sodišča, da je bil to ob upoštevanju okoliščin omembe vreden dosežek; |
24. |
pozdravlja odločitev, na podlagi katere bo upravljanje finančne pomoči odgovornost Komisije, ne pa finančnih partnerjev, kar bo omogočilo prilagajanje pomoči glede na posebnosti in izkazano lastno odgovornost držav članic; |
25. |
meni, da bi bilo treba sicer države članice obravnavati enakovredno, da pa je potrebna tudi prožnost za prilagoditev programov in reform glede na posebne nacionalne okoliščine; meni, da bi bilo treba za prihodnje programe Komisije in poročila Računskega sodišča opredeliti izvajanje ukrepov, ki so strogo v pristojnosti Unije, in jih razlikovati od nacionalnih hipotetičnih načrtov; |
26. |
je seznanjen s pripombami Računskega sodišča glede težav Komisije pri spremljanju informacij in glede tega, da njeni procesi niso bili naravnani k naknadni oceni sprejetih odločitev; |
27. |
poudarja, da je bila Komisija v zgodnji fazi programov pod velikim časovnim in političnim pritiskom zaradi negotovih tveganj, ki so ogrožala stabilnost celotnega finančnega sistema z nepredvidljivimi posledicami za gospodarstvo; |
28. |
meni, da Komisija sicer ni imela predhodnih izkušenj s finančno pomočjo, da pa se je učila ob delu ter je ustrezno in dokaj hitro vzpostavila te programe in izboljšala svoje upravljanje poznejših programov; |
29. |
se strinja s priporočili Računskega sodišča, da bi morala Komisija dodatno analizirati ključne vidike prilagoditev držav, pa tudi primerjati ekonomske napovedi, vključno s trgom nepremičnin ter javnim in zasebnim nacionalnim dolgom; poziva vse države članice, naj Komisiji sistematično in redno posredujejo ustrezne podatke; |
30. |
meni, da bi moral časovni okvir od začetka prvega programa Unije do konca analize Računskega sodišča ponuditi priložnost za vključitev izboljšanih priporočil prihodnjim programom, in sicer tako glede izboljšav kot glede rezultatov programa, na podlagi medinstitucionalnega in kontradiktornega dialoga med Računskim sodiščem in Komisijo; |
31. |
meni, da bi bilo treba zaradi večje preglednosti, boljših informacij za državljane in komuniciranja z njimi odgovore Komisije in mnenje Računskega sodišča predstaviti v dveh stolpcih, da bi omogočili primerjavo stališč, kot to velja za letno poročilo Računskega sodišča; |
32. |
ob upoštevanju občutljivosti teh novih poročil o finančnem poslovodenju Unije priporoča, naj sporočila za medije in drugi dokumenti temeljito odražajo ugotovitve in priporočila Računskega sodišča; |
Del II – posebno poročilo Računskega sodišča št. 19/2015 z naslovom Za izboljšanje zagotavljanja tehnične pomoči Grčiji bo treba posvetiti več pozornosti rezultatom
33. |
ugotavlja, da je Komisija v času priprave te resolcije že predstavila svoj predlog za uvedbo programa za podporo strukturnim reformam; pozdravlja dejstvo, da je v njem očitno upoštevala priporočila Računskega sodišča in upa, da se bo program izkazal za trdno orodje za tehnično pomoč, ki bo temeljila na izkušnjah projektne skupine za Grčijo; |
34. |
je zaskrbljen, da je priložnostna in hitra ustanovitev projektne skupine povzročila nekatere od težav pri njenem delovanju; poziva k temeljiti oceni razmer na terenu in oblikovanju jedrnatega in natančno razdelanega akcijskega načrta, kar je obvezna osnova za vsak projekt tehnične pomoči; poziva, naj Komisija v svojih prihodnjih programih tehnične pomoči uporabi bolj izdelan pristop z natančnim časovnim okvirom za mandate; |
35. |
poudarja, da so namenska proračunska sredstva osnovni pogoj za uspešen program tehnične pomoči, tako za stroške načrtovanja kot racionalizacije, s čimer bi se izognili različnim ravnem nadzora in pravilom, ki jih je treba upoštevati in ki so povezani s posebnimi proračunskimi vrsticami; |
36. |
ugotavlja, da je projektna skupina upravljala zavidanja vredno število projektov, ki so vključevali številne partnerske organizacije; meni, da bi bilo mogoče učinek tehnične pomoči izboljšati z racionalizacijo programov, omejitvijo števila partnerskih organizacij in obsega projektov, da bi tako čim bolj zmanjšali potrebno upravno usklajevanje in povečali učinkovitost; |
37. |
obžaluje, da države članice upravičenke in projektna skupina Komisiji niso redno posredovale poročil o dejavnostih; poudarja, da bi morala Komisija vztrajati, da se ji četrtletna poročila o dejavnostih pošiljajo brez prevelike zamude, po zaključku svojega dela pa ji mora projektna skupina za Grčijo v razumnem roku poslati tudi izčrpno končno poročilo v obliki naknadne ocene; poziva Komisijo, naj sistematično spremlja izvajanje tehnične pomoči, da bi jo lahko prilagodila in jo tako naredila usmerjeno v rezultate; prav tako zahteva, da tehnična pomoč in projektna skupina za Grčijo v svojih različnih poročilih poročata o tem, kako in kje natančno so se uporabljala tako imenovana sredstva za „pomoč“ za Grčijo; |
38. |
poziva Komisijo, Parlament in Svet, naj razpravo o programu za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 izkoristijo kot priložnost za pregled dobre prakse področnih vodij; spodbuja Komisijo, naj skupaj z državami članicami poišče sistem za zaposlitev strokovnjakov neposredno iz držav članic, s čimer bi se izognili še eni zapleteni administrativni stopnji, saj bi zaobšli nacionalne agencije; |
39. |
zahteva, da države članice pokažejo odločnejšo zavezanost: pristop na podlagi rezultatov bi Parlamentu in nacionalnim parlamentom omogočil večjo podporno vlogo prek njihovih odborov za nadzor nad proračunom; |
Del III – posebno poročilo Računskega sodišča št. 21/2015 z naslovom Pregled tveganj za delovanje Unije na področju razvoja in sodelovanja, ki so povezana s pristopom, usmerjenim v rezultate
40. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča in v nadaljevanju navaja svoje pripombe in priporočila; |
41. |
priznava, da je Komisija vključila vprašanje tveganj v upravljanje svojih zunanjih operacij, ki potekajo v kompleksnem in krhkem okolju z veliko različnimi tveganji, saj imajo partnerske države različne stopnje razvitosti in različne okvire upravljanja; |
42. |
posebej pozdravlja priporočilo Računskega sodišča Komisiji, naj izboljša uporabo terminologije v zvezi z dolgoročnimi rezultati (dosežki, izidi in učinki), ter poudarja, da je treba pred sprejetjem odločitev o financiranju različnih projektov oblikovati prave cilje SMART; |
43. |
poudarja, da bi se bilo treba bolj osredotočiti na oblikovanje dosegljivih in realnih ciljev, da se preprečijo primeri, ko partnerske države izpolnijo prvotne cilje, vendar dolgoročno ne dosegajo vidnejših rezultatov na področju razvoja; |
44. |
meni, da izvrševanje proračuna ne bi smelo biti edini cilj upravljanja, saj lahko ogrozi načelo dobrega finančnega poslovodenja in doseganje rezultatov; |
45. |
želi spomniti, da je redno spremljanje in določanje dejavnikov visokega tveganja (zunanjih, finančnih in operativnih) ter njihova količinska opredelitev od faze določitve do faze izvajanja nujen pogoj ne le za dobro finančno poslovodenje in kakovostno porabo, temveč tudi za zagotavljanje verodostojnosti, vzdržnosti in ugled ukrepov Unije; meni, da vzpostavitev profilov tveganja po dejavnostih in državah hkrati omogoča oblikovanje strategije za hitro zmanjšanje tveganja v primeru poslabšanja razmer v partnerski državi; |
46. |
poudarja, da je treba redno prilagajati okolje nadzora in funkcije obvladovanja tveganja za vključitev novih instrumentov pomoči in možnosti, kot so združene finance, skrbniški skladi in finančna partnerstva z drugimi mednarodnimi institucijami; |
47. |
ponavlja, da je potrebno novo ravnovesje med črpanjem, skladnostjo in smotrnostjo, ki bi ga bilo tudi treba upoštevati pri upravljanju operacij; |
48. |
verjame, da je vzpostavitev zmogljivosti, okvirov upravljanja in odgovornosti partnerskih držav prav tako pomemben način za blaženje sistemskih tveganj, s čimer se spodbuja ugodno okolje, v katerem lahko sredstva dosežejo svoj namen in izpolnjujejo načelo dobrega finančnega poslovodenja (gospodarnost, učinkovitost in uspešnost); |
49. |
meni, da je treba poleg tega tudi okrepiti politični dialog in dialog o politikah, pogojenost pomoči in okvir logične verige za zagotavljanje skladnosti med odločanjem o izplačilih ali finančnih sredstvih in njihovim pogojevanjem v sporazumih o financiranju tako, da se izplačila jasno povežejo z uresničevanjem ukrepov in doseganjem rezultatov ter ustreznostjo izbranih ciljev in kazalnikov; |
50. |
spodbuja mednarodne institucije, zlasti v primeru pobud za sofinanciranje in več donatorjev, naj:
|
51. |
poziva Komisijo k zagotavljanju učinkovite povezave med ocenami in oblikovanjem politik z vključitvijo vseh spoznanj, pridobljenih v postopku odločanja; |
52. |
ponovno poudarja, da spodkopavanje spremljanja učinkovitosti in vrednotenja rezultatov ogroža javno odgovornost in celovito obveščanje oblikovalcev politik; |
Del IV – posebno poročilo Računskega sodišča št. 23/2015 z naslovom Kakovost vode v Podonavju: izvajanje okvirne direktive o vodah napreduje, vendar ostaja še veliko dela
53. |
meni, da bi morala Komisija pripraviti smernice za bolj diferencirano poročanje o napredku pri kakovosti vode; |
54. |
se strinja z ugotovitvijo Računskega sodišča, da bi morala Komisija spodbujati primerljivost podatkov, na primer zmanjšati odstopanja pri številu fizikalno-kemijskih snovi, ki se ocenjujejo pri ugotavljanju ekološkega stanja; |
55. |
poudarja, da bi morala Komisija še naprej spremljati napredek držav članic pri doseganju dobre kakovosti vode, kar je cilj okvirne direktive o vodah; |
56. |
poziva države članice, naj poskrbijo za kakovostno spremljanje stanja voda, da se pridobijo točne informacije o stanju in izvoru onesnaževanja za posamezno vodno telo ter tako omogoči boljše ciljno usmerjanje in poveča stroškovna učinkovitost popravljalnih ukrepov; |
57. |
spodbuja države članice, naj zagotovijo usklajevanje med organi, ki opredeljujejo ukrepe v načrtih upravljanja povodij, in organi, ki odobrijo financiranje projektov; |
58. |
spodbuja države članice, naj ocenijo in zagotovijo uspešnost mehanizmov za izvrševanje, zlasti glede pokritja, ki ga je treba doseči, in odvračilnega učinka uporabljenih kazni; |
59. |
poziva države članice, naj ocenijo možnost uporabe pristojbine za onesnaževanje vode kot ekonomskega instrumenta in kot načina za uporabo načela „onesnaževalec plača“ vsaj za glavne snovi, ki negativno vplivajo na kakovost vode; |
60. |
poziva Komisijo, naj sistematično ocenjuje ne le obstoj, pač pa tudi ustreznost standardov GAEC glede dobrega kmetijskega in okoljskega stanja in minimalnih zahtev, ki so jih sprejele države članice; |
61. |
ugotavlja, da bi morala Komisija pripraviti smernice o možnih metodah za povračilo stroškov na področju razpršenega onesnaževanja; |
62. |
poziva države članice, naj ocenijo možnost uporabe ekonomskih instrumentov (kot so okoljski davki) kot spodbude za zmanjšanje onesnaževanja in uporabo načela „onesnaževalec plača“; |
63. |
poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo izvrševanje mehanizmov na ravni Unije in nacionalni ravni ter ugotovijo, kako bi lahko poenostavili zasnovo in izvajanje pregledov ter zagotovili njihovo uspešnost; |
Del V – posebno poročilo Računskega sodišča št. 24/2015 z naslovom Boj proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti: potrebnih je več ukrepov
64. |
meni, da bi morala Komisija začeti vzpostavljati skupen sistem za oceno obsega goljufij na področju DDV znotraj Skupnosti, kar bi državam članicam omogočilo ocenjevanje svoje uspešnosti na osnovi ustreznih kazalnikov; meni, da bi morale uspešnost meriti v smislu zmanjševanja obsega goljufij na področju DDV znotraj Skupnosti, boljšega odkrivanja goljufij ter povečanja davčnih izterjav po odkritju goljufije; |
65. |
meni, da bi morala Komisija za boljše delovanje Eurofisca kot učinkovitega orodja za zgodnje opozarjanje državam članicam priporočiti naslednje: (a) naj uvedejo skupno analizo tveganja in tako zagotovijo, da bodo informacije, izmenjane po omrežju Eurofisc, omejene na goljufije; (b) naj izboljšajo hitrost in pogostost teh izmenjav informacij; (c) naj za te izmenjave informacij uporabljajo zanesljivo in uporabniku prijazno informacijsko okolje; (d) naj določijo ustrezne kazalnike in cilje za merjenje rezultatov na različnih delovnih področjih; (e) naj sodelujejo na vseh delovnih področjih omrežja Eurofisc; |
66. |
poziva Komisijo, naj v okviru ocenjevanja ureditev za upravno sodelovanje med državami članicami, namenjeno izmenjavi informacij med njihovimi davčnimi organi v boju proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti, izvaja nadzorne obiske na podlagi tveganja; meni, da bi morali biti ti nadzorni obiski osredotočeni na hitrejše odzivanje držav članic na zahteve za informacije, na zanesljivost sistema za izmenjavo informacij o DDV in na hitrost večstranskih kontrol ter na nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev iz prejšnjih poročil Komisije o upravnem sodelovanju; |
67. |
poziva Komisijo, naj glede na to, da države članice potrebujejo informacije držav nečlanic, če želijo pobirati DDV za storitve e-poslovanja med podjetji in potrošniki in neopredmetena sredstva, ki se zagotavljajo prek interneta, podpre države članice pri pogajanjih o sporazumih o vzajemni pomoči z državami, kjer je sedež večine ponudnikov digitalnih storitev, ter pri njihovem podpisu, da bi okrepili sodelovanje z državami nečlanicami in izvrševali pobiranje DDV; |
68. |
meni, da so goljufije na področju DDV znotraj Skupnosti sicer pogosto povezane z organiziranim kriminalom, vendar bi morale Komisija in države članice vseeno odpraviti pravne ovire, ki preprečujejo izmenjavo informacij med upravnimi in pravosodni organi ter organi kazenskega pregona na nacionalni ravni in na ravni Unije; meni, da bi morala Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) in Europol zlasti imeti dostop do podatkov v sistemu za izmenjavo informacij o DDV in omrežju Eurofisc, države članice pa bi morale imeti koristi od obveščevalnih informacij, ki so jih predložile; |
69. |
meni, da bi morala Komisija nameniti dovolj finančnih sredstev, da bi zagotovila izvedljivost in trajnostnost operativnih akcijskih načrtov, ki jih sprejmejo države članice, Svet pa ratificira v okviru Evropske multidisciplinarne platforme proti kriminalnim grožnjam (EMPACT); |
Del VI – posebno poročilo Računskega sodišča št. 25/2015 z naslovom Podpora EU za podeželsko infrastrukturo: potencialne možnosti za doseganje bistveno večje stroškovne učinkovitosti
70. |
priznava, da so naložbe v podeželsko infrastrukturo, financirane s sredstvi iz skladov Unije, zlasti Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, pomembne za potrebe, katerih koristi presegajo kmetijstvo in ki sicer zaradi velikih gospodarskih izzivov in pomanjkanja finančnih sredstev na podeželskih območjih morda ne bi dobile finančne podpore; |
71. |
ugotavlja, da financiranje infrastrukturnih projektov iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja temelji na deljenem upravljanju, pri katerem so države članice odgovorne za upravljanje, spremljanje in nadzor ter za izbiro in izvajanje projektov, Komisija pa nadzoruje pravilno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah; meni, da bi bilo treba te vloge jasneje opredeliti, da bodo upravičenci točno vedeli, katera področja so v pristojnosti različnih nadzornih organov; poudarja, da morajo Komisija in države članice spoštovati načela dobrega finančnega poslovodenja; |
72. |
meni, da bi se lahko na podlagi ugotovitev in priporočil Računskega sodišča iz posebnega poročila št. 25/2015 dodatno izboljšala uporaba naložb v podeželsko infrastrukturo, financiranih iz skladov Unije, na podlagi uspešnosti ter dosegli boljši rezultati in večja stroškovna učinkovitost; poziva Komisijo, naj jih upošteva; |
73. |
močno priporoča, naj se naložbe Unije v podeželsko infrastrukturo usmerijo v projekte, ki omogočajo izboljšanje javnih storitev in/ali prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in gospodarskemu razvoju na podeželskih območjih ter ki dokazljivo potrebujejo javno podporo ter prinašajo dodano vrednost, obenem pa je treba zagotoviti, da se ta sredstva uporabijo za dodatne naložbe in ne kot nadomestilo za nacionalno financiranje osnovnih storitev; |
74. |
priporoča, naj države članice uporabljajo usklajen pristop, s katerim se, kjer je primerno, količinsko opredelijo potrebe in vrzeli v financiranju ter utemelji uporaba ukrepov v okviru programov razvoja podeželja in ki ni osredotočen samo na sredstva in programe Unije, temveč upošteva tudi nacionalne, regionalne in lokalne programe ter javna in zasebna sredstva, s katerimi bi bilo mogoče obravnavati – ali s katerimi se že obravnavajo – iste potrebe kot s programom razvoja podeželja; |
75. |
poziva Komisijo, naj nadgradi svoje prve ukrepe za zagotovitev uspešnega usklajevanja in dopolnjevanja med sredstvi iz različnih skladov Unije na podlagi kontrolnega seznama, s katerim je zagotavljala usklajenost sredstev v programih razvoja podeželja za obdobje 2014–2020, ter naj zagotovi nadaljnja navodila za države članice pri izvajanju programov o tem, kako doseči boljše dopolnjevanje, pa tudi kako preprečiti tveganje zamenjave sredstev in zmanjšati tveganje mrtvih izgub; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj posreduje tudi s spodbujanjem dobre prakse; |
76. |
priporoča državam članicam, naj za zmanjševanje tveganja mrtvih izgub pred določitvijo stopnje pomoči za infrastrukturne ukrepe ocenijo ustrezno stopnjo javnega financiranja, potrebnega za spodbujanje naložb, in naj v postopku izbire projektov pred odobritvijo vlog za podporo po potrebi preverijo, ali ima vlagatelj zadosten kapital ali dostop do sredstev za financiranje celotnega projekta ali njegovega dela; spodbuja države članice, naj bolje uporabljajo informacijske sisteme za upravljanje; |
77. |
poziva, naj se spoštuje načelo dodatnosti na vseh ravneh, zato vztraja, da se ustanovijo ustrezni odbori za spremljanje in da ti dejavno sodelujejo v postopku usklajevanja; poziva Komisijo, naj ustrezno izkoristi svojo svetovalno vlogo v odborih za spremljanje; |
78. |
pozdravlja dejstvo, da je Komisija marca 2014 izdala navodila, v katerih države članice spodbuja, naj zagotovijo, da se merila za upravičenost in izbirna merila v celotnem programskem obdobju uporabljajo pregledno in dosledno, da se izbirna merila uporabljajo tudi, ko je na voljo dovolj proračunskih sredstev za financiranje vseh upravičenih projektov, in da se projektom s številom točk pod določenim pragom podpora ne dodeli, ter poziva države članice, naj dosledno upoštevajo ta navodila za infrastrukturne projekte na podeželju, ki jih financira Unija; |
79. |
prosi, da države članice določijo in dosledno uveljavljajo merila, s katerimi bi zagotovile izbiro stroškovno najučinkovitejših projektov, tj. projektov, ki bi lahko na enoto stroškov v največji meri prispevali k ciljem iz programa razvoja podeželja; prosi jih, naj zagotovijo, da ocene stroškov projekta temeljijo na posodobljenih podatkih o cenah, ki odražajo dejanske tržne cene, in da so postopki oddaje javnega naročila pravični in pregledni ter spodbujajo dejansko konkurenco; je seznanjen s smernicami o preprečevanju pogostih napak pri projektih, sofinanciranih s strani Unije, ki jih je Komisija pripravila konec leta 2014, in vse države članice spodbuja, naj izpolnijo predhodno pogojenost v okviru zahtev za javno naročanje do konca leta 2016; |
80. |
prav tako poziva k večji preglednosti izbirnega postopka in meni, da bi morali organi upravljanja pri odobritvi vlog za nepovratna sredstva upoštevati javno mnenje o lokalnih problemih na podeželskih območjih; priznava, da bi lahko imele lokalne akcijske skupine pomembno vlogo v tem procesu; |
81. |
priporoča Komisiji, naj v svoje prihodnje revizije vključi pregled vidika smotrnosti projektov podeželske infrastrukture; pričakuje, da bodo spremembe, ki jih je Komisija uvedla v programsko obdobje 2014–2020 na podlagi ugotovljenih problemov v preteklosti, prinesle pričakovano izboljšanje; |
82. |
prosi Komisijo in države članice, naj uvedejo zahteve, ki bodo upravičence zavezovale k zagotavljanju dolgoročne trajnosti in ustreznega vzdrževanja infrastrukture, financirane iz naložbenih sredstev Unije, ter preverjajo izpolnjevanje teh zahtev; |
83. |
zahteva, da države članice določijo razumen rok za obravnavo vlog za dodelitev nepovratnih sredstev in zahtevkov za plačilo ter ga spoštujejo, saj so v večini primerov upravičenci že uporabili premostitvena posojila za dokončanje del; |
84. |
priporoča, naj Komisija in države članice zberejo pravočasne, ustrezne in zanesljive podatke za obdobje 2014–2020, ki zagotavljajo uporabne informacije o dosežkih financiranih projektov in ukrepov; pričakuje, da bodo te informacije omogočile oblikovanje zaključkov o učinkovitosti in uspešnosti porabljenih sredstev ter opredelitev ukrepov in vrst infrastrukturnih projektov, ki največ prispevajo k ciljem Unije, ter služile kot trdna podlaga za izboljšanje upravljanja ukrepov; |
85. |
spodbuja države članice, naj zagotovijo, da so za projekte, ki so jim dodeljena sredstva, določeni jasni, specifični in, kjer je to mogoče, količinsko opredeljeni cilji, da bi se olajšala izvedba in spremljanje projektov ter bi se zagotovile uporabne povratne informacije za organe upravljanja; |
86. |
priznava, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ pomembno orodje za odpravljanje pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče; |
Del VII – posebno poročilo Računskega sodišča št. 1/2016 z naslovom Ali je sistem Komisije za merjenje smotrnosti poslovanja v zvezi z dohodki kmetov dobro zasnovan in temelji na zanesljivih podatkih?
87. |
priporoča, naj Komisija razvije bolj celovit statistični okvir, ki bo zagotavljal informacije o razpoložljivem dohodku gospodinjstev kmetij in bo bolje odražal življenjsko raven kmetov; meni, da naj Komisija v sodelovanju z državami članicami in na podlagi skupne metodologije v ta namen preuči, kako bi se lahko najbolje oblikovali in združevali obstoječi statistični instrumenti Unije; |
88. |
priporoča, naj Komisija izboljša okvir za primerjavo dohodkov kmetov z dohodki v drugih gospodarskih sektorjih; |
89. |
poziva Komisijo, naj še naprej razvija ekonomske račune za kmetijstvo, da bo mogoče bolje izkoristiti njihov potencial in tako:
|
90. |
meni, da bi morala Komisija preučiti, ali je mogoče ekonomske račune za kmetijstvo nadalje razviti, da se zagotovi razumna ocena gospodarske vrednosti javnih dobrin, ki jih proizvajajo kmetje, in zagotovi, da se informacije ekonomskih računov za kmetijstvo ustrezno uporabijo v kazalnikih dohodka; |
91. |
priporoča, naj Komisija svojo analizo dohodkov kmetov utemelji na kazalnikih, ki upoštevajo trenutne razmere v kmetijstvu, in na zadostnih in doslednih podatkih za vse upravičence ukrepov skupne kmetijske politike (SKP); meni, da bi se lahko to doseglo z razvojem sinergij med obstoječimi upravnimi podatki ali z razvojem mreže računovodskih podatkov s kmetij ali drugih ustreznih statističnih orodij; |
92. |
meni, da naj Komisija glede na pomen ekonomskih računov za kmetijstvo pri spremljanju SKP uvede redno poročanje o kakovosti teh računov in pridobi razumna zagotovila, da so države članice vzpostavile okvir za zagotavljanje kakovosti za zagotovitev, da bodo podatki, ki jih posredujejo države članice, primerljivi in zbrani v skladu z merili kakovosti, ki se uporabljajo za evropsko statistiko; |
93. |
priporoča, naj Komisija obravnava slabosti, ugotovljene pri izvajanju mreže računovodskih podatkov s kmetij, ter se z zadevnimi državami članicami dogovori za jasen časovni načrt in spodbuja boljše izkoriščanje potenciala sistema; |
94. |
poziva Komisijo, naj sedanje ureditve v zvezi s kakovostjo pri vzpostavitvi statističnih podatkov mreže računovodskih podatkov s kmetij v državah članicah nadalje razvije, da bi zagotovila, da so sektorji in velikostni razredi kmetij, ki so pomembni za SKP, v vseh državah članicah ustrezno zastopani, kar naj odraža tudi odločitve držav članic v zvezi z možnostmi SKP; |
95. |
priporoča, naj Komisija upošteva slabosti, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, in izboljša zanesljivost in popolnost podatkov o smotrnosti poslovanja pri izvajanju ukrepov SKP v zvezi z dohodki kmetov, tako da:
|
Del VIII – posebno poročilo Računskega sodišča št. 3/2016 z naslovom Boj proti evtrofikaciji v Baltskem morju: potrebni so nadaljnji in uspešnejši ukrepi
96. |
pozdravlja poročilo Računskega in podpira njegova priporočila; |
97. |
močno obžaluje, da je bil pri zmanjševanju vnosov hranil dosežen le majhen napredek, čeprav je Unija med letoma 2007 in 2013 za čiščenje odpadne vode in ukrepe za zaščito voda v državah članicah baltske regije namenila 14,5 milijarde EUR, za izboljšanje kakovosti vode v Rusiji in Belorusiji v obdobju 2001–2014 pa 44 milijonov EUR; poziva Komisijo, naj posveti posebno pozornost stroškovni učinkovitosti teh ukrepov; |
98. |
poudarja, da je evtrofikacija ena glavnih groženj za dobro ekološko stanje Baltskega morja in da je boj proti njej pomemben, saj je to morje eno najbolj onesnaženih na svetu; zato obžaluje, da je bil dosežen omejen napredek pri zmanjševanju hranil v okviru programa komisije o varstvu morskega okolja območja Baltika (HELCOM) za zmanjšanje hranil, ki vsaki baltski državi določa cilje glede zmanjšanja hranil; obžaluje tudi, da so nekatere države članice direktivo Unije izvajale samo delno; |
99. |
poudarja, da bi morale države članice uvesti postopke programa za nitrate na osnovi najnovejših znanstvenih dognanj in nasvetov; |
100. |
poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da zbirajo informacije o stroškovni učinkovitosti ukrepov za zmanjšanje obremenjenosti s hranili, da bi dobili zanesljivo analizo za oblikovanje prihodnjih programov ukrepov; |
101. |
poziva Komisijo, naj poveča zanesljivost podatkov, pridobljenih s spremljanjem hranil v Baltskem morju, saj zdaj ni zagotovljena; |
102. |
poziva Komisijo, naj se pri državah članicah zavzema za učinkovito določitev območij, občutljivih za nitrate, da bo na občutljivih območjih sprejetih dovolj ukrepov, kmetje na neobčutljivih območjih pa ne bodo po nepotrebnem obremenjeni; poudarja, da bi morale države članice v baltski regiji znova oceniti svoje postopke za določanje območij, občutljivih za nitrate; |
103. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ukrepi za zmanjšanje onesnaževanja s hranili iz komunalne odpadne vode niso dovolj učinkoviti; poziva Komisijo, naj poskrbi za uspešno spremljanje izvajanja direktive o komunalnih odpadnih vodah (7) in zagotovi, da jo bodo države članice v celoti spoštovale; |
104. |
obžaluje, da so bila priporočila helsinške konvencije v sklopu direktive Unije za posamezne dejavnosti le delno uresničena in izvedena; |
105. |
ugotavlja, da je bil učinek vzvoda pri financiranju projektov v Rusiji in Belorusiji velik; je vseeno zaskrbljen zaradi zamud pri projektih, zaradi katerih utegnejo nastati precejšnje izgube pri sredstvih; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva na tem področju in naj se bolj osredotoči na glavne onesnaževalce, opredeljene v helsinški konvenciji; meni tudi, da bi bilo treba opredeliti najboljšo prakso za sodelovanje med državami članicami in nečlanicami Unije ter jo obsežno uporabljati; |
Del IX – posebno poročilo Računskega sodišča št. 4/2016 z naslovom Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo mora spremeniti svoje izvedbene mehanizme in elemente svoje zasnove, da bi dosegel pričakovani učinek
106. |
pozdravlja poročilo, posvečeno Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo (EIT), ter v nadaljevanju navaja svoje pripombe in priporočila; |
107. |
pozdravlja ugotovitve in priporočila Računskega sodišča; |
108. |
navaja, da je Računsko sodišče opredelilo več pomanjkljivosti v ključnih načelih in operativnih postopkih ter podalo štiri priporočila, kaj storiti, če želi EIT postati pionirski inovativni inštitut; |
109. |
opozarja na razrešnico EIT za proračunski leti 2012 in 2013, ko je bila podelitev razrešnice EIT odložena zaradi odsotnosti zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti transakcij EIT, povezanih z nepovratnimi sredstvi, neustreznih dokazov, da ni bila presežena zgornja meja, tj. 25 % skupnih odhodkov skupnosti znanja in inovacij, visoke ravni neizvedenih prenosov ter zamud pri izvajanju priporočil službe Komisije za notranjo revizijo; |
110. |
meni, da zadnje poročilo Računskega sodišča vzbuja resne pomisleke glede podlage, modela financiranja in delovanja EIT; |
111. |
je seznanjen z odgovorom Komisije na poročilo, v katerem je Komisija predstavila svoje stališče o dejstvih in ugotovitvah; ugotavlja, da se Komisija strinja z večino priporočil Računskega sodišča; |
112. |
ugotavlja, da je v poročilu navedeno, da je EIT leta 2015 uvedel več izboljšav v skladu z ugotovitvami in priporočili Računskega sodišča; ugotavlja, da sta za preverjanje učinkov teh izboljšav potrebna pozorno spremljanje in vrednotenje; |
113. |
poudarja, da večletni sporazum o nepovratnih sredstvih med EIT in skupnostmi znanja in inovacij ter večletna strategija skupnosti znanja in inovacij ne bi smela ovirati letnega poročanja skupnosti znanja in inovacij; |
114. |
poudarja, da sta spremljanje učinkovitosti in vrednotenje rezultatov bistvena za javno odgovornost ter celovito obveščanje oblikovalcev politik; poudarja, da mora enako veljati tudi za EIT ter skupnost znanja in inovacij; |
115. |
ugotavlja, da je komisar za raziskave, znanost in inovacije leta 2015 uvedel koncept odprtih inovacij kot ključni koncept politike, na katerem bo temeljila inovacijska politika na ravni Unije; meni, da ni jasno, kakšno vlogo ima v tem konceptu EIT; poudarja, da ta koncept glede na število politik in instrumentov, ki se izvajajo, ter na število generalnih direktoratov, ki sodelujejo pri podpiranju inovacij, ne zagotavlja jasnega okvira za razvoj doslednega in usklajenega ukrepanja Komisije; |
116. |
poziva Komisijo, naj zagotovi usklajeno in učinkovito inovacijsko politiko, v okviru katere bodo odgovorni generalni direktorati prilagajali dejavnosti in instrumente, ter Parlament obvesti o teh prizadevanjih; |
117. |
je zaskrbljen zaradi dejstva, da bi lahko sodelovanje družb pri izbiri raziskav v skupnostih znanja in inovacij privedlo do položaja, v katerem bi bili raziskovalci finančno in drugače povezani z industrijo ter morda ne bi več veljali za neodvisne; izraža zaskrbljenost zaradi dogodkov, v zvezi s katerimi je zrasel vpliv družb v znanosti in temeljnih raziskavah; |
118. |
razume nalogo EIT, tj. spodbujati sodelovanje med visokim šolstvom, raziskavami in inovacijami; ugotavlja, da so družbe pogosto lahko glavne upravičenke, saj so zakonite lastnice inovativnih izdelkov, ki prihajajo na trg in imajo finančne koristi; poudarja potrebo po tem, da se v teh razmerah razmisli o možnosti vključevanja strukture v model sodelovanja, v katerem bi se lahko določena sredstva, vsaj delno, stekala nazaj v EIT; |
119. |
meni, da so navedene izboljšave in strinjanje Komisije glede priporočil razlogi za čakanje na nadaljnji razvoj dogodkov znotraj EIT; |
120. |
poziva EIT, naj organu za podelitev razrešnice v letnem poročilu za leto 2016 predloži podrobno analizo izvajanja priporočil Računskega sodišča; |
121. |
poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o izvajanju in spremljanju ukrepov, sprejetih v zvezi s priporočili Računskega sodišča. |
Del X – posebno poročilo Računskega sodišča št. 5/2016 z naslovom Ali je Komisija zagotovila uspešno izvajanje direktive o storitvah?
122. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča, podpira v njem navedena priporočila ter izraža zadovoljstvo, da se Komisija z njimi strinja in da jih bo v prihodnosti upoštevala; |
123. |
ugotavlja, da je področje uporabe direktive o storitvah (8) kljub izključitvi nekaterih storitev precej široko, zato je morala Komisija sprejeti niz ukrepov, da bi zagotovila njeno pravilno izvajanje; |
124. |
poudarja, da trg storitev še ni v celoti izkoristil svojega potenciala in da sta rast in zaposlovanje močno odvisna od uspešnega izvajanja direktive o storitvah; meni, da bi morala Komisija opraviti študijo, v kateri bo na čim bolj zanesljiv kvantitativen način ocenila rezultate, saj morebitne gospodarske koristi popolnega izvajanja direktive še niso znane; |
125. |
spodbuja vključitev dodatnih sektorjev, da bo odpravljenih še več sektorskih ovir za povezovanje trga, katerega končni cilj je odprava vseh ovir na notranjem trgu storitev ter izkoristek celotnega potenciala Unije za rast, konkurenčnost in zaposlovanje; |
126. |
meni, da bi lahko države članice bolje izkoristile ukrepe Komisije za podporo pri prenosu, uporabi in izvrševanju, zlasti z obveščanjem o težavah v različnih fazah postopka, razpravo o možnih skupnih rešitvah in izmenjavo najboljše prakse; |
127. |
se strinja, da bi morala Komisija čim bolj skrajšati postopke za ugotavljanje kršitev; |
128. |
obžaluje, da podjetja in potrošniki, ki so imeli težave v zvezi z uporabo direktive, niso bili dovolj seznanjeni z orodji, kot so enotne kontaktne točke, informacijski sistem za notranji trg in evropski potrošniški centri (ECC-net), ter jih niso množično uporabljali; |
129. |
ugotavlja, da je izvajanje storitev v spletu še vedno omejeno zaradi negotovosti za ponudnike in uporabnike; |
Del XI – posebno poročilo Računskega sodišča št. 6/2016 z naslovom Programi izkoreninjenja, obvladovanja in spremljanja za omejitev bolezni živali
130. |
pozdravlja priporočila Računskega sodišča ter dejstvo, da jih je Komisija sprejela; |
131. |
pozdravlja dejstvo, da je revizija označila programe za bolezni živali kot uspešne in da so bili tehnično svetovanje, analiza tveganja in podporni mehanizmi dobro ocenjeni; pozdravlja pozitivne rezultate teh programov, ki se odražajo v zdravju živali v Uniji; spodbuja Komisijo in države članice, naj tudi v prihodnje izvajajo ta uspešen pristop; |
132. |
meni, da bi bilo treba številne kazalnike rezultatov nacionalnih programov za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje določenih bolezni živali in zoonoz še dodatno izboljšati, zlasti v zvezi s tehničnim izvajanjem in ekonomskimi kazalniki, kar bi omogočilo analizo stroškovne učinkovitosti programov; |
133. |
na podlagi podatkov Komisije ugotavlja, da je ocenjevanje stroškovne učinkovitosti programov zahtevno, zlasti zaradi dejstva, da tudi na mednarodni ravni ni na voljo nikakršnih modelov; nadalje ugotavlja, da uspešno preprečevanje širjenja bolezni, izogibanje človeškim okužbam in reševanje življenj upravičujejo razmerje med stroški in koristmi programov; |
134. |
ugotavlja, da bi ustrezni informacijski sistemi lahko bolje podpirali izmenjavo epidemioloških informacij in takojšen dostop do starejših podatkov ter tako omogočili boljšo usklajenost nadzornih dejavnosti med državami članicami; na podlagi podatkov Komisije ugotavlja, da se nadalje razvija obstoječa orodja IT, da bi bila državam članicam v še večjo pomoč; spodbuja Komisijo, naj pri razvoju orodij IT zagotovi možnost izmenjave potrebnih informacij in s tem poskrbi za dodano vrednost; |
135. |
meni, da bi morala Komisija podpirati razpoložljivost cepiv za države članice, kadar bi bilo to epidemiološko utemeljeno; pozdravlja dejstvo, da za dve bolezni že obstajajo banke cepiv in antigenov; spodbuja Komisijo, naj nadaljuje z analizami tveganja, ki bi pomagale določiti morebitno potrebo po dodatnih bankah cepiv in antigenov; |
136. |
ugotavlja, da se je Komisija zavezala, da zagotovi, da države članice v ustreznih primerih v svoje veterinarske programe sistematično vključijo vidik prostoživečih živali; |
137. |
ugotavlja, da v nekaterih državah programi za izkoreninjanje bolezni živali niso bili tako uspešni in da je napredek razmeroma majhen; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami nameni prednost tem posebnim primerom in pripravi podrobno strategijo, ki bi pomagala izkoreniniti bolezni, zlasti govejo tuberkulozo v Združenem kraljestvu in na Irskem ter ovčjo in kozjo brucelozo na jugu Italije; |
138. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je temeljna zakonodaja na področju bolezni živali še vedno zelo zapletena in razdrobljena; pozdravlja dejstvo, da je bil marca 2016 sprejet krovni zakonodajni akt – uredba o prenosljivih boleznih živali („zakon o zdravju živali“) (9); ugotavlja, da se bo nova uredba začela uporabljati pet let po njenem sprejetju; pozdravlja dejstvo, da bodo pravila v novi uredbi bolj racionalizirana, preprostejša in jasnejša; |
Del XII – posebno poročilo Računskega sodišča št. 7/2016 z naslovom Upravljanje stavb Evropske službe za zunanje delovanje po svetu
139. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča in v nadaljevanju navaja svoje ugotovitve in priporočila; |
140. |
poudarja, da je nadaljnji razvoj lokalnega sodelovanja na področju upravljanja stavb v skupnem interesu ESZD in držav članic, posebno in nenehno pozornost pa velja nameniti varnostnim vprašanjem, stroškovni učinkovitosti in zunanji podobi Unije; |
141. |
pozdravlja dejstvo, da se je s podpisom 17 memorandumov o soglasju o skupnih lokacijah število projektov skupnih lokacij med delegacijami Unije in državami članicami povišalo; spodbuja ESZD, naj še naprej išče nove načine, kako razširiti to dobro prakso; meni, da bi morala ta politika vključevati inovativne pristope, ki bi opredeljevali tako usklajeno strategijo skupnih lokacij z državami članicami, ki si to želijo, kot tudi ustrezne dogovore o deljenju stroškov, povezanih s stavbami in logistiko; |
142. |
obžaluje pomanjkljivo evidentiranje in nepravilnosti v informacijskem sistemu za upravljanje pisarniških stavb in rezidenc delegacij; poziva k rednemu preverjanju celovitosti in zanesljivosti podatkov, ki jih vnesejo delegacije Unije; |
143. |
poziva ESZD, naj okrepi nadzor nad upravljanjem in orodja za spremljanje stroškov nepremičninske politike, da bi zagotovili natančen pregled in spremljanje vseh odhodkov; meni, da bi se bilo treba osredotočiti na upoštevanje zgornjih mej, ki so določene v nepremičninski politiki, in tako zmanjšati skupno letno najemnino za prostore delegacij, na ustreznost finančnih prispevkov, ki jih plačujejo ostali subjekti, nameščeni na isti lokaciji, na kritje tekočih stroškov, povezanih z uporabo skupnih lokacij, in na primernost stroškov v primerjavi z razmerami na lokalnih trgih; |
144. |
meni, da bi bilo treba hitro razviti pravno in tehnično strokovno znanje na področju nepremičninskega upravljanja, ob tem pa upoštevati vsakršno stroškovno učinkovito alternativo, kot je najem zunanjih strokovnjakov, na primer lokalnih posrednikov, za pregled trga ali morebitna pogajanja z najemodajalci; |
145. |
podpira izvajanje srednjeročne strategije, ki upošteva vse možnosti od prednostnih naložb oziroma možnosti odkupa pa vse do podaljšanja najema ali delitve prostorov z državami članicami, ob tem pa se ozira na projekcije strokovnjakov, načrtovanje politike in razvoj; |
Del XIII – posebno poročilo Računskega sodišča št. 8/2016 z naslovom Železniški tovorni promet v EU še vedno ni na pravi poti
146. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča, podpira v njem navedena priporočila ter izraža zadovoljstvo, da se Komisija z njimi strinja in da jih bo upoštevala; |
147. |
opozarja na področja, kjer so ukrepi držav članic in Komisije najbolj potrebni: liberalizacija trga, postopki za upravljanje prometa, upravne in tehnične omejitve, spremljanje in preglednost uspešnosti sektorja železniškega tovornega prometa, poštena konkurenca med različnimi načini prevoza, skladnost med cilji politike in dodeljevanjem sredstev, tesnejše usklajevanje med državami članicami in Komisijo pri izbiri, načrtovanju in vodenju projektov ter vzdrževanje železniških prog; |
148. |
ugotavlja, da Komisija ni ustrezno ocenila učinka zakonodajnih paketov, ki jih je sprejela od leta 2000, na sektor železniškega prometa, zlasti tovornega; obžaluje, da sredstva Unije, vložena v nekatere projekte, niso bila porabljena stroškovno učinkovito; |
149. |
meni, da cilji v zvezi s preusmeritvijo do leta 2030 ne bodo izpolnjeni, če se stanje v železniškem sektorju ne bo spremenilo; |
150. |
meni, da je v interesu držav članic, da se uvede enotna in obvezna ocena učinka prihodnje zakonodaje o železniškem tovornem prometu, da bo mogoče učinkovito odpraviti pomanjkljivosti zaradi nezdružljivosti omrežij; |
151. |
ugotavlja, da sektor železniškega prometa v splošnem obvladujejo velike gospodarske družbe, ki utegnejo liberalizacijo trga videti bolj kot grožnjo, ne prednost; |
152. |
meni, da je železniški tovorni promet eden od ključnih elementov enotnega trga blaga, in zaradi njegovega ogromnega potenciala pri uresničevanju ciljev na področju podnebnih sprememb in zmanjševanju cestnega prometa poziva Komisijo, naj v strategijo enotnega trga vključi spodbude zanj; poziva k sprejetju strategije za železniški tovorni promet; |
153. |
poziva k temeljiti oceni železniškega tovornega prometa v Uniji s posebnim poudarkom na izvajanju Uredbe (EU) št. 913/2010 (10), vključno z dejavnostmi v zvezi z enotnim okencem in dodeljevanjem poti, ter sočasni oceni tovornih koridorjev in koridorjev instrumenta za povezovanje Evrope, vključno s projekti, ki so bili v sklopu tega instrumenta že odobreni; |
154. |
poziva k temeljiti oceni interoperabilnosti nacionalnih železniških sistemov; |
155. |
poziva k oceni prometnih strategij držav članic, oblikovanih po sprejetju sporazuma o partnerstvu na področju čezmejne harmonizacije in delovanja koridorjev TEN-T; |
156. |
poziva k akcijskemu načrtu v podporo celovitemu in hitremu izvajanju četrtega železniškega svežnja; |
157. |
obžaluje, da nekatere ovire pri vzpostavljanju dobrega in konkurenčnega evropskega železniškega prometa, ki jih je Računsko sodišče opredelilo v posebnem poročilu št. 8/2010, še vedno preprečujejo napredek v tem sektorju; |
Del XIV – posebno poročilo Računskega sodišča št. 9/2016 z naslovom Poraba EU na področju zunanjih migracij v državah južnega Sredozemlja in vzhodnega sosedstva do leta 2014
158. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča in v nadaljevanju navaja svoje ugotovitve in priporočila; |
159. |
ugotavlja, da je bil pristop Računskega sodišča kritičen in da so se razkrile številne pomanjkljivosti, zlasti premalo učinkovito uporabo dodeljenih sredstev; |
160. |
poziva Komisijo, naj oceni vse ugotovitve Računskega sodišča in sprejme zahtevane ukrepe, da ne bi naredila podobnih napak v migracijski politiki v obdobju 2014–2020; poziva k upoštevanju vseh priporočil Računskega sodišča; |
161. |
meni, da morali uporabo sredstev usmerjati boljši sistemi spremljanja in ocenjevanja na osnovi temeljnih kazalnikov, naprednih primerjalnih meril ter merljivih in realističnih ciljev; poziva Komisijo, naj pregleda vse kazalnike, primerjalna merila in cilje sedanjih programov na področju migracij; |
162. |
meni, da si je treba ves čas prizadevati za celovito in usklajeno odzivanje, če bo migracijska kriza prinašala izzive, ki ne bodo omejeni na en sam sektor ali institucionalno področje; |
163. |
poziva k nenehnemu izpopolnjevanju strateškega razumevanja in okvira zunanje politike EU na področju migracij in političnih možnosti s ključnimi akterji, da se zagotovi jasnost ter usklajena in dosledna uporaba mehanizmov za zunanje migracije na kratki, srednji in dolgi rok, znotraj ali zunaj proračunskega okvira Unije; |
164. |
poziva Komisijo, naj si konstruktivno prizadeva za boljše usklajevanje med instrumenti, mehanizmi in ustreznimi deležniki, da bo mogoče migracijske krize preprečiti; |
165. |
poziva vse glavne deležnike, naj upoštevajo in se ustrezno odzivajo na ravnovesje med prožnostjo pri posredovanju, dopolnilnostjo sredstev, njihovo višino in potrebnim finančnim vzvodom, pa tudi morebitnimi sinergijami in splošno dodatnostjo ukrepov Unije; |
166. |
v zvezi s tem meni, da je treba nameniti dovolj pozornosti ustreznemu usmerjanju pomoči v različna in razvijajoča se vprašanja na področju zunanjih migracij, pri tem pa zagotoviti primeren nadzor nad izplačanimi sredstvi, da se prepreči tveganje zlorabe sredstev in dvojnega financiranja; |
167. |
meni, da je treba zahteve za boljše rezultate nujno uravnotežiti z razpoložljivostjo zadostnih sredstev, da bo lahko Unija ambiciozno zasnovala celovit in trajnosten odziv na sedanje in prihodnje izzive, ki jih povzročajo migracijske krize; meni, da so pogajanja o vmesni reviziji večletnega finančnega okvira ustrezna priložnost za reševanje teh izzivov, s ciljem povečanja proračuna za te sklade; |
168. |
meni, da razdrobljenost instrumentov, ki imajo med seboj nepovezane posebne cilje, poleg vrzeli pri financiranju ovira parlamentarni nadzor nad načinom uporabe skladov in ugotavljanje odgovornosti, zato je težko natančno oceniti finančne zneske, dejansko porabljene za zunanje ukrepe na področju migracij; obžaluje, da to povzroča neučinkovitost, nepreglednost in neodgovornost; meni, da je treba na novo opredeliti načine uporabe obstoječih instrumentov politik z jasno in prenovljeno strukturo ciljev, da se poveča njihova učinkovitost in prepoznavnost; |
169. |
meni, da je treba izdatke Unije za zunanje migracije izplačevati učinkoviteje in da morajo izpolnjevati merila dodane vrednosti, da se ljudem zagotovijo ustrezne življenjske razmere v matičnih državah in prepreči povečevanje tokov ekonomske migracije; |
170. |
poziva Komisijo, naj konstruktivno spremlja, ocenjuje in pregleduje dejavnosti Evropske agencije za mejno in obalno stražo, ki naj bi se začele oktobra 2016; |
171. |
pozdravlja uvedbo jamstvenih skladov Unije in namero, da bi sredstva v izrednih razmerah dodeljevali hitreje in z večjo prilagodljivostjo ter da bi za reševanje vseh vidikov kriz združili različne vire financiranja; |
172. |
ugotavlja, da so skrbniški skladi del ad hoc odziva, ki kaže, da v proračunu Unije in večletnem finančnem okviru ni dovolj sredstev in prilagodljivosti, potrebnih za hiter in celovit pristop k večjim krizam; obžaluje, da se je zaradi njih zaobšel proračunski organ in ogrozila enotnost proračuna; |
173. |
pozdravlja predlog Komisije, da se med vmesno revizijo večletnega finančnega okvira kot dodaten instrument za hitro odzivanje na izredne razmere v Uniji uvede nova krizna rezerva Evropske unije, ki se bo financirala s proračunskimi sredstvi, za katera so bile prevzete obveznosti sproščene; poziva Svet, naj ta predlog v celoti podpre; |
174. |
poudarja, da so za politični nadzor nad proračunskim izvrševanjem v postopku razrešnice pomembni zadostni kontrolni mehanizmi; poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe za tesnejšo udeležbo proračunskega organa in organa za proračunski nadzor ter za boljšo uskladitev skrbniških skladov in drugih mehanizmov s proračunskimi pravili, zlasti tako, da bi te sklade in mehanizme vključili v proračun Unije; |
175. |
obžaluje, da Komisija ni posredovala podrobnosti o dejanskih plačilih, in jo poziva, naj sprejme ustrezne ukrepe za izboljšanje in poenostavitev šifriranja v finančnih informacijskih sistemih, da bi olajšala sledenje in nadziranje zneskov za zunanje delovanje na področju migracij; |
176. |
poziva Komisijo, naj uvede celovito arhivsko orodje za porabo Unije v zvezi z migracijami, kjer bodo shranjeni vsi dokončani, potekajoči in načrtovani projekti; meni, da bi morala ta interaktivna podatkovna zbirka deležnikom in državljanom omogočati prikaz rezultatov na svetovnem zemljevidu ter iskanje, filtrirano po državah, vrstah projektov in porabljenih zneskih; |
177. |
meni, da bi bilo upravljanje dolgoročno učinkovitejše, če bi poskušali dogodke predvidevati, ne pa se zgolj odzivati nanje s kriznim upravljanjem; |
178. |
opominja na stališče Parlamenta glede celostnega pristopa k migracijam, ki bo temeljil na novem naboru politik, vključno s tesnejšo povezavo med migracijami in razvojem z odpravljanjem glavnih vzrokov za migracije, pa tudi z drugačnimi načini financiranja migracijske krize; |
Del XV – posebno poročilo Računskega sodišča št. 10/2016 z naslovom Za zagotovitev uspešnega izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem so potrebna dodatna izboljšanja
179. |
pozdravlja ugotovitve in priporočila iz poročila; |
180. |
priporoča Komisiji, naj z rednim sporočanjem o ocenjevanju skladnosti s strukturnimi reformami, predlaganimi v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, v posameznih državah in s preglednejšo uporabo pravil poveča preglednost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem; |
181. |
meni, da bi morala Komisija po posvetovanju z državami članicami Parlamentu redno poročati o napredku pri izvajanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v posameznih državah; |
182. |
priporoča Komisiji, naj še naprej dosega napredek pri vključevanju nacionalnih fiskalnih svetov ter zagotovi, da bo Evropski fiskalni odbor prevzel uradno vlogo pri postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem; ugotavlja, da se je preglednost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v zadnjih letih izboljšala, in priznava, da določenih informacij politično občutljive narave ni mogoče zmeraj posredovati javnosti; |
183. |
priporoča, naj se postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem v večji meri osredotoča na zmanjševanje javnega dolga; ugotavlja, da je bilo razmerje med dolgom in bruto domačim proizvodom ob koncu leta 2014 zgolj v 13 državah članicah nižje od 60 %; poudarja, da je več držav članic trenutno močno zadolženih, čeprav Unija izkorišča prednosti zmernega okrevanja, stopnja javnega dolga pa je višja, kot je bila leta 2010; |
184. |
priznava, da je pravilo o zgornji meji dolga v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem začelo veljati šele leta 2011; meni, da se bo z zmanjševanjem stopnje državnega dolga, predvsem v močno zadolženih državah članicah, dolgoročno precej izboljšala gospodarska rast; |
185. |
meni, da je treba pri uporabi pravil postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v okviru Pakta za stabilnost in rast ohraniti dovolj manevrskega prostora; poudarja, da lahko v makroekonomski politiki pride do nepredvidenih dogodkov, zato mora biti okvir dobrega gospodarskega upravljanja prilagodljiv, da bo mogoče upoštevati razvoj dogodkov v gospodarstvu; |
186. |
meni, da bi morala Komisija zagotoviti natančno usklajevanje uporabe pravil postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem z ukrepi strukturne reforme, dogovorjenimi v sklopu evropskega semestra; |
Del XVI – posebno poročilo Računskega sodišča št. 11/2016 z naslovom Krepitev upravne zmogljivosti v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji: skromen napredek v zahtevnih razmerah
187. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča, podpira njegova priporočila in spodbuja Komisijo, naj jih upošteva pri krepitvi upravne zmogljivosti nekdanje jugoslovanske republike Makedonije; |
188. |
je zaskrbljen, ker je bil napredek pri krepitvi upravne zmogljivosti majhen in tudi ni bilo večjega napredka pri izvajanju zakonodaje na nekaterih pomembnih področjih, kot je razvoj profesionalne in neodvisne državne uprave; |
189. |
ugotavlja, da je bil pri odpravi korupcije in izboljšanju preglednosti dosežen le delni napredek; |
190. |
ugotavlja pa, da mora Komisija delovati v težavnih političnih okoliščinah ter da se sooča s pomanjkanjem politične volje in predanosti nacionalnih organov pri obravnavi nerešenih vprašanj; je seznanjen, da so omejitve zaradi sedanje politične krize vplivale na uspešnost financiranih projektov; |
191. |
je seznanjen z osrednjo vlogo Komisije pri reševanju politične krize v državi, jo podpira in pozdravlja posredovanje komisarja pri političnem dialogu med nasprotujočimi si političnimi silami; |
192. |
poziva Komisijo, naj s političnimi voditelji iz celotnega političnega spektra, nacionalnimi organi ter izvedenci za sodni in kazenski pregon nadaljuje dialog o sklenitvi sporazuma o dejavnem boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter o izvajanju strogih ukrepov in mehanizmov za preprečevanje korupcije in gospodarskega kriminala v skladu s kazenskim pravom države; |
193. |
toplo priporoča Komisiji, naj uporabi politični dialog in stike z nacionalnimi organi, da bi se izboljšala učinkovitost sistema javnih naročil in preglednost nad javnimi izdatki; |
194. |
poziva Komisijo, naj da prednost boju proti korupciji, in obžaluje, da vlada za ta boj nima resnično učinkovite strategije; ponovno poudarja, da je potrebna večja politična zavezanost državnih organov, da bi se v zvezi s tem zagotovili trajnostni rezultati; |
195. |
poziva Komisijo, naj se pri izvajanju instrumenta za predpristopno pomoč II opre na dosežke uspešnih projektov, ki so vzdržni, imajo merljivo dodano vrednost in so bili izvedeni ter se uporabljajo v skladu s predpisi; |
196. |
pozdravlja, da je Komisija uvedla projekte, usmerjene v organizacije civilne družbe; poziva jo, naj to prakso nadaljuje ter vzpostavi tesne odnose z lokalnimi nevladnimi organizacijami; |
197. |
spodbuja Komisijo, naj oblikuje projekte, s katerimi bi okrepili pravice in položaj prijaviteljev nepravilnosti, ki javnost opozarjajo na primere korupcije in goljufije; |
198. |
ugotavlja, da so se sicer mnogi projekti dobro upravljali, da pa niso dosegli trajnostnih ali celo želenih rezultatov; poleg tega ugotavlja, da se projekti niso vedno izvajali v skladu s pristopom, da je treba nadalje povečati krepitev upravnih zmogljivosti; poziva Komisijo, naj izboljša strateško načrtovanje ter zagotovi trajnost in vzdržnost projektov, tako da to zastavi kot osnovni pogoj za projekte; |
199. |
poziva Komisijo, naj še naprej upošteva načela dobrega finančnega poslovodenja; poziva Komisijo, naj pomaga oblikovati projekte, ki bi služili kot odskočna deska za nadaljnje naložbe v državi; spodbuja Komisijo, naj da prednost projektom, ki imajo velik potencial na pomembnih področjih, kot so javno naročanje ali izbirni postopki, ter naj se izogiba financiranju projektov, ki ne obetajo prave vzdržnosti; |
200. |
poziva Komisijo, naj se na nepredvidene dogodke odziva na prilagodljiv način, bodisi s pravočasno sprostitvijo ustreznih sredstev ali z njihovim zmanjšanjem v primeru porajajočih se težav; |
Del XVII – posebno poročilo Računskega sodišča št. 12/2016 z naslovom Uporaba nepovratnih sredstev v agencijah: ni vedno ustrezna ali dokazljivo uspešna
201. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča in v nadaljevanju navaja svoje ugotovitve in priporočila; |
202. |
pozdravlja ugotovitve in priporočila Računskega sodišča; |
203. |
je seznanjen z odgovori Komisije in udeleženih agencij, ki med drugim vsebujejo pomembne informacije o ukrepih, sprejetih po opravljenih revizijah; |
204. |
poudarja, da so agencije odgovorne za večletno in letno programsko načrtovanje ter izvajanje (operativno in finančno) svojih ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi; zato meni, da je uspešno upravljanje dejavnosti, povezanih z nepovratnimi sredstvi, v agencijah ključno za uresničevanje ciljev in politik Unije; |
205. |
je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da so revidirane agencije nepovratna sredstva v splošnem dodeljevale in izplačevale v skladu s pravili; |
206. |
vseeno ugotavlja, da je Računsko sodišče odkrilo nekatere pomanjkljivosti v možnostih financiranja, postopkih dodeljevanja, nadzornih sistemih in merjenju smotrnosti ter podalo pet priporočil za njihovo odpravo; |
207. |
ugotavlja, da bi lahko agencije s strateško utemeljitvijo in izbiro orodja za financiranje izboljšale učinkovitost in uspešnost tega orodja, s tem pa tudi izvrševanje svojih nalog; poudarja, da bi lahko neustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi predhodnega vrednotenja povzročilo, da agencije izberejo neustrezna orodja za financiranje in da so nepovratna sredstva slabo zasnovana; |
208. |
obžaluje, da so opisi dejavnosti agencij, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi, načeloma zelo splošni, opisi rezultatov pa zelo nejasni, zaradi česar so letni delovni načrti nepopolni; |
209. |
meni, da je pomembno, da agencije dejavnosti, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi, uskladijo s svojim poslanstvom in strateškimi cilji; zato spodbuja vse agencije, naj sprejmejo posebne smernice in merila za izbiro orodja za financiranje na osnovi analize svojih potreb, virov, ciljev, ki jih je treba doseči, morebitnih upravičencev, ki so jim finančna sredstva namenjena, pa tudi ravni potrebne konkurence in izkušenj z izbiro v preteklosti; |
210. |
ugotavlja, da bi morale agencije v programih dela navesti, katere dejavnosti naj bi bile izvedene z nepovratnimi sredstvi, specifične cilje in pričakovane rezultate, ki naj bi bili doseženi z ukrepi, financiranimi z nepovratnimi sredstvi, ter načrtovane finančne in človeške vire, potrebne za izvedbo ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi; |
211. |
meni, da je opredeljevanje strateških ciljev, ciljnih rezultatov in učinkov odločilno za pripravo dobrega letnega načrta; |
212. |
opozarja, da regulativni okvir nekaterih agencij slednje sili k uporabi postopkov za nepovratna sredstva; je zaskrbljen, ker agencije niso sistematično preučevale vseh razpoložljivih možnosti financiranja in da nepovratna sredstva niso bila vedno najprimernejše orodje; je seznanjen tudi z ugotovitvijo Računskega sodišča, da se v postopkih za nepovratna sredstva uporabljajo strožja merila za upravičenost in ohlapnejša merila za finančno dodeljevanje kot pri javnih razpisih, zato ne bi smeli biti prva izbira; vseeno meni, da je treba pozorno vzdrževati ravnovesje med pomanjkljivosti v postopkih za nepovratna sredstva in upravnimi stroški javnih razpisov, zato se ne strinja z Računskim sodiščem, da bi morala biti javna naročila prva izbira; |
213. |
je zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da udeležene agencije niso uvedle ustreznih sistemov spremljanja in naknadnih ocen; poziva agencije, naj razvijejo naknadne ocene, da bi izboljšale spremljanje dejavnosti, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi, in poročanje o njih; |
214. |
poudarja, da sta spremljanje učinkovitosti in vrednotenje rezultatov bistvena za javno odgovornost ter celovito obveščanje oblikovalcev politik; poudarja, da je to za agencije zaradi njihovega decentraliziranega značaja še toliko bolj pomembno; poziva agencije, naj vzpostavijo sisteme spremljanja in poročanja, ki temeljijo na ključnih kazalnikih uspešnosti, usmerjenih v rezultate in učinke, ter na rezultatih naknadnih ocen; meni, da so ključni kazalniki uspešnosti bistveni za napredek pri spremljanju in ocenjevanju, rezultate in učinke; |
215. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so ključni kazalniki uspešnosti še vedno osredotočeni na vložke in izložke, ne pa na rezultate in učinke; poziva agencije, naj ključne kazalnike uspešnosti razvijajo bolj strateško ter jih utemeljijo na rezultatih in učinkih; |
216. |
poziva agencije, naj razvijejo in izvedejo oceno tveganja za svoje letne delovne načrte, da bi povečale učinkovitost z natančnejšim izvajanjem, spremljanjem in ocenjevanjem; |
217. |
priporoča strateško dodeljevanje finančnih orodij za kratkoročne cilje, da se poveča točnost finančnih odločitev; |
218. |
poziva mrežo agencij Unije, naj slednjim pomaga pri izboljševanju postopkov financiranja, zlasti postopkov za spremljanje uspešnosti v zvezi s tem; |
219. |
opozarja zlasti na ugotovitve Računskega sodišča glede postopkov za dodelitev nepovratnih sredstev in potrebe po preglednosti, enakem obravnavanju in preprečevanju navzkrižij interesov; poziva zadevne agencije, naj čim prej uresničijo priporočilo Računskega sodišča; |
220. |
poziva agencije, naj uporabijo posebne postopke za dodelitev nepovratnih sredstev, da bodo vzpostavile formalne notranje postopke, ki bodo urejali načeli preglednosti in enakega obravnavanja ter varovali pred potencialnimi navzkrižji interesov; poudarja, da bi morale agencije iz tega razloga okrepiti sisteme preverjanja, ki jih uporabljajo za izvajanje projektov, financiranih z nepovratnimi sredstvi; |
221. |
poziva Komisijo in agencije, ki so bile revidirane za to posebno poročilo, naj Parlament obveščajo o izvajanju teh priporočil. |
Del XVIII – posebno poročilo Računskega sodišča št. 13/2016 z naslovom Pomoč EU za krepitev javne uprave v Moldaviji
222. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča, podpira njegova priporočila in spodbuja Komisijo, naj jih upošteva pri krepitvi upravne zmogljivosti Republike Moldavije; |
223. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Unija le delno prispevala h krepitvi javne uprave in da je Računsko sodišče ugotovilo več pomanjkljivosti, vključno s pomanjkljivostmi pri zasnovi in izvajanju programov in projektov, ki jih je revidiralo; |
224. |
hkrati pa ugotavlja, da mora Komisija delovati v težkih političnih okoliščinah ter da se srečuje z razširjeno korupcijo in številnimi pomanjkljivostmi javnih ustanov, kot so birokracija, neosredotočenost na osrednje funkcije, veliko menjavanje zaposlenih, nizka učinkovitost in pomanjkanje odgovornosti; nadalje ugotavlja, da so Moldavijo zelo prizadeli politična nestabilnost, gospodarski pretresi, huda revščina in množično izseljevanje; |
225. |
ugotavlja, da so posebne politične okoliščine in zunanji dejavniki sicer pomembno vplivali na uspešnost programov, predvidenih v proračunu, ter da v številnih primerih Komisija res ni mogla vplivati nanje, da pa bi nekatere konkretne pomanjkljivosti lahko odpravila; |
226. |
ugotavlja, da pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, vključujejo počasno odzivanje Komisije na nenadne dogodke, slabo usklajevanje programov z moldavskimi nacionalnimi strategijami, pomanjkanje ambicioznih ciljev, nerazločni in nejasni pogoji ter to, da dodelitve dodatnih sredstev, ki so temeljila na spodbudah, ni bilo utemeljeno; |
227. |
poziva Komisijo, naj svoje moldavske sogovornike spodbuja k temu, da razvijejo sistematične, jasno oblikovane nacionalne strategije, ki bodo vključevale jasne in merljive cilje, in da oblikovanje programov v državi bolje povežejo s temi strategijami; |
228. |
spodbuja Komisijo, naj za jasno oceno potreb po financiranju ter za osredotočeno in utemeljeno načrtovanje proračuna opravi predhodne ocene; |
229. |
poziva Komisijo, naj da prednost boju proti korupciji, in obžaluje, da vlada za ta boj nima resnično učinkovite strategije; pozdravlja imenovanje svetovalca na visoki ravni za boj proti korupciji v uradu predsednika vlade; hkrati pa ponavlja, da je potrebna ambicioznejša in učinkovitejša strategija ter večja politična zavezanost nacionalnih organov, da bi se v zvezi s tem zagotovili trajnostni rezultati; poziva nacionalne organe, naj se osredotočijo na boj proti korupciji, javno upravo pa, naj se nujno osredotoči na večjo preglednost in integriteto; |
230. |
poziva Komisijo, naj s političnimi vodji celotnega političnega spektra, nacionalnimi organi ter izvedenci za sodni in kazenski pregon nadaljuje dialog o sklenitvi sporazuma o dejavnem boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter o izvajanju strogih ukrepov in mehanizmov za preprečevanje korupcije in gospodarskega kriminala v skladu s kazenskim pravom države; |
231. |
spodbuja Komisijo, naj oblikuje projekte, s katerimi bi okrepili pravice in položaj prijaviteljev nepravilnosti, ki javnost opozarjajo na primere korupcije in goljufije; |
232. |
ugotavlja, da so sektorska proračunska podpora (74 % pomoči) in projekti poglavitni način zagotavljanja pomoči; z obžalovanjem ugotavlja, da je imela proračunska podpora omejen učinek na krepitev javne uprave; |
233. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je sektorska proračunska podpora zelo tvegan način porazdelitve proračuna, zlasti v moldavskem kontekstu, kjer javno upravo hromi velika korupcija, obvladuje pa jo lokalna oligarhija; poziva Komisijo, naj ponovno preuči uporabljene metode na podlagi poglobljene analize tveganja; |
234. |
poziva Komisijo, naj uporabi metode, ki bodo prinesle vidne in oprijemljive rezultate za državljane Moldavije; |
235. |
ugotavlja, da so bile zasnove projektov na splošno ustrezne, so pa bili premalo usklajeni z vidika obsega in časa, tehnična pomoč za razvoj upravne zmogljivosti pa je prišla prepozno; |
236. |
obžaluje, da so projekti na splošno sicer prinesli pričakovane rezultate, a slednji niso bili vedno trajnostni, za kar pa so deloma krivi politična volja in zunanji dejavniki; poziva Komisijo, naj se opre na dosežke uspešnih projektov, ki so trajnostni, imajo merljivo dodano vrednost in so bili izvedeni ter se uporabljajo v skladu s predpisi; poziva Komisijo, naj izboljša strateško načrtovanje ter zagotovi trajnost in vzdržnost projektov, tako da to zastavi kot osnovni pogoj za projekte; |
237. |
ugotavlja, da so projekti deloma prispevali h krepitvi javne uprave, da pa niso bili vedno skladni s potrebami oziroma cilji moldavske javne uprave; poziva Komisijo, naj projekte v večji meri uskladi s konkretnimi nacionalnimi potrebami; |
238. |
poziva Komisijo, naj še naprej upošteva načela dobrega finančnega poslovodenja; jo nadalje poziva, naj pomaga oblikovati projekte, ki bodo služili kot opora za nadaljnje naložbe v državo, in naj v zvezi s tem vzpostavi sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami; spodbuja Komisijo, naj da prednost projektom, ki imajo velik potencial na pomembnih področjih, kot so javno naročanje ali izbirni postopki, ter naj se izogiba financiranju projektov, za katere obstajajo le omejene možnosti, da bodo trajni; |
239. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Komisija ni bila sposobna pravočasno zaznati „kraje stoletja“ – šlo je za velik korupcijski škandal, v katerem so bila poneverjena sredstva deponentov v višini milijarde ameriških dolarjev, ki so morebiti vključevala celo prispevke iz financiranja Unije –, čeprav je leta 2012 razvila bolj sistematično analizo tveganj, ustanovila usmerjevalne odbore na visoki ravni za dejavnosti proračunske podpore in vzpostavila sistem zgodnjega opozarjanja za novonastala tveganja; ugotavlja, da so bila nato julija 2015 plačila proračunske podpore zaustavljena, obnovitev teh plačil pa se je pogojevala z izboljšanjem makroekonomskega in fiskalnega položaja ter s sklenitvijo sporazuma v okviru Mednarodnega denarnega sklada; |
240. |
poziva Komisijo, naj izboljša sistem zgodnjega opozarjanja in analizo tveganja, da bi se hitreje in prožneje odzivala na morebitna tveganja; |
241. |
opaža, da je gradnja upravne zmogljivosti v Moldaviji bistvenega pomena, saj država nima popolnega nadzora nad svojim celotnim ozemljem, kar spodbuja separatistična nagnjenja proruskih sil; želi spomniti, da ima Moldavija evropsko perspektivo in je zato strateška partnerica Unije; |
242. |
obžaluje, da trenutna politična nestabilnost v Moldaviji povzroča dolgoročno škodo verodostojnosti demokratičnih institucij države, zaradi česar ta le počasi napreduje v smeri demokracije ter v njej upada podpora vključitvi v Unijo, množijo pa se proruske politične pobude; |
243. |
poziva Komisijo, naj nadaljuje prizadevanja v Moldaviji, da bi se okrepile politične in gospodarske povezave med Unijo in Moldavijo; poudarja, kako pomembno za dosego teh ciljev je, da Unija podpira, usmerja in spremlja prednostne reforme, usmerjene v odpravo spolitiziranosti državnih institucij, sistemsko korupcijo in reformo javne uprave; |
Del XIX – posebno poročilo Računskega sodišča št. 14/2016 z naslovom Pobude politik in finančna podpora EU za integracijo Romov: v zadnjem desetletju je bil dosežen velik napredek, toda potrebna so dodatna prizadevanja na terenu
244. |
upošteva člen 2 Pogodbe o Evropski uniji, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, Direktivo Sveta 2000/43/ES (11) o rasni enakopravnosti, Direktivo Sveta 2000/78/ES (12) o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu ter Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES (13) o svobodi gibanja in prebivanja v Uniji; |
245. |
pozdravlja okvirni sklep Sveta iz leta 2008 o boju proti rasizmu in ksenofobiji (14), resolucijo Parlamenta z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (15), sporočilo Komisije z dne 5. aprila 2011 o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011) 173), priporočilo Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (16) in sporočilo Komisije z dne 17. junija 2015 z naslovom Poročilo o izvajanju Okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov za leto 2015 (COM(2015) 299); |
246. |
opozarja, da je integracija Romov odvisna od njihovega vključevanja in možnosti, ki jih imajo za uživanje enakih pravic, kot so priznane vsem evropskim državljanom, katerih del so v celoti; |
247. |
opozarja na skupna temeljna načela pri vključevanju Romov (17), tj. na deset skupnih temeljnih načel, ki so bila obravnavana na prvem srečanju platforme EU za integracijo Romov, ki je potekala leta 2009 v Pragi, potem pa so bila kot priloga dodana sklepom seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 8. junija 2009; |
248. |
podpira priporočila Računskega sodišča ter poziva Komisijo in države članice, naj jih začnejo kar najhitreje izvajati; |
249. |
obžaluje, da v programskem obdobju 2007–2013 ni bilo potrebne osredotočenosti na vključevanje in integracijo Romov; poziva, naj se pri pripravi prihodnjega strateškega okvira Unije bolj upoštevajo težave pri vključevanju in diskriminacija, s katerimi se soočajo Romi in druge marginalizirane skupnosti; |
250. |
obžaluje, da Računsko sodišče pri obravnavanju zadeve ni upoštevalo širše palete držav, kjer Romi predstavljajo pomemben delež prebivalstva, npr. Slovaške, Grčije in Francije; |
251. |
poziva države članice, naj opredelijo, na katere prikrajšane osebe se želijo osredotočiti, ob upoštevanju njihovih potreb in izzivov, s katerimi se soočajo, pri dodeljevanju evropskih sredstev pa naj posebno pozornost namenijo romskemu prebivalstvu; |
252. |
obžaluje, da so skladi za kohezijsko politiko, ki so edini vir financiranja projektov za vključevanje in integracijo Romov ter projektov za boj proti njihovi diskriminaciji, tako kompleksni, da ne morejo imeti ustrezne vloge pri spodbujanju vključevanja Romov in zagotavljanju njihovega dostopa do pravic; |
253. |
meni, da bi zato vsaka država članica morala sprejeti časovni načrt za oceno dejanskega učinka zakonov, predpisov, upravnih določb in sredstev, namenjenih podpori za Rome, ter opredeliti, na katerih področjih je treba okrepiti vire in upravno zmogljivost na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bi podprla pripravo in upravljanje projektov za vključevanje in integracijo Romov ter projektov za boj proti njihovi diskriminaciji; |
254. |
poziva Komisijo, naj zagotovi podrobne informacije o financiranju, ki je na voljo za Rome, ter naj preuči obstoječe ovire in jih upošteva pri poenostavitvi skladov; |
255. |
priznava, kako pomembno je s pomočjo evropskih strukturnih in investicijskih skladov izbrati dolgoročne projekte za marginalizirane romske skupnosti; |
256. |
poudarja, da je treba oblikovati prožnejša izbirna merila za projekte za spodbujanje vključevanja Romov ter drugih marginaliziranih skupnosti; |
257. |
poziva Komisijo, naj v naslednjem programskem obdobju ali pri pregledu operativnih programov zagotovi, da se bodo cilji za integracijo Romov iz nacionalnih strategij za integracijo Romov v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov odražali na vseh operativnih ravneh; |
258. |
poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo ustrezne in usklajene statistične podatke o Romih, ki bodo omogočali točnejšo oceno njihove socialne, upravne in ekonomske vključenosti; |
259. |
poudarja, da so stanovanjska izključenost, brezdomnost, izključenost iz izobraževanja, brezposelnost in diskriminacija pri dostopu do zaposlitve pogosto ključni dejavniki marginalizacije; zato poudarja, kako pomembne so celovite pobude, ki zajemajo stanovanjsko vprašanje, izobraževanje in dostop do zaposlitve, za pomoč Romom in drugim marginaliziranim skupnostim; |
260. |
poudarja, da je velika ovira v boju proti diskriminaciji Romov to, da se le malo primerov diskriminacije prijavi organizacijam ali organom, kot so policija in socialne službe; zato poziva države članice, naj sprejmejo strategijo za odpravo institucionalne diskriminacije in za to, da se premaga nezaupanje Romov v organe; |
261. |
opozarja, da bi morala Komisija v partnerstvu s predstavniki marginaliziranih skupnosti, zlasti Romov, in s „specializiranimi institucijami“ vzpostaviti program usposabljanja v organih držav članic, da bi se borili proti diskriminatornim praksam, dali boljši zgled, ki bi vodil k vključevanju prek zdravega, konstruktivnega in učinkovitega dialoga; |
262. |
poudarja, da ima Unija program za zaposlovanje in socialne inovacije, ki v obdobju 2014–2020 razpolaga z 900 milijoni EUR ter posebno pozornost namenja ranljivim osebam in boju proti revščini in socialni izključenosti; |
263. |
poziva Komisijo, naj razmisli o oblikovanju evropskega sklada, ki bi bil posebej namenjen vključevanju Romov in drugih marginaliziranih skupnosti, in jo poziva, naj zagotovi, da bodo izdatki takšnega sklada ustrezno nadzorovani; |
264. |
poziva Komisijo, naj vzpostavi resnično evropsko strategijo za vključevanje Romov, tj. evropski akcijski načrt, ki bo izdelan in se bo izvajal na vseh političnih in upravnih ravneh in bo vključeval predstavnike romske skupnosti, temeljil pa bo na temeljnih vrednotah enakosti, dostopa do pravic in nediskriminacije; vztraja, da mora takšna strategija prispevati k resničnemu vključevanju Romov ter k njihovemu dostopu do izobraževanja, zaposlitve, stanovanja, kulture, zdravstvenega varstva, udeležbe v javnih zadevah, usposabljanja in prostega gibanja v Uniji; |
265. |
hkrati pa poudarja, da je naloga držav članic, da sprejmejo vse ustrezne ukrepe za podporo Romov in zagotovijo enotno uporabo nacionalne zakonodaje in vseh pravic na njihovem ozemlju, brez kakršne koli diskriminacije; |
Del XX – posebno poročilo Računskega sodišča št. 15/2016 z naslovom Ali je Komisija uspešno upravljala humanitarno pomoč prebivalstvu na območju afriških Velikih jezer, ki so ga prizadeli konflikti?
266. |
pozdravlja posebno poročilo, namenjeno pregledu tveganj za delovanje Unije na področju razvoja in sodelovanja, ki so povezana s pristopom, usmerjenim v rezultate, in v nadaljevanju navaja svoje pripombe in priporočila; |
267. |
pozdravlja ugotovitev, da je bila humanitarna pomoč upravljana uspešno, zlasti v težavnem delovnem okolju, ki je negotovo in nepredvidljivo, zaradi česar je učinkovito izvajanje resničen izziv; |
268. |
poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za povezovanje pomoči, rehabilitacije in razvoja, ko lokalne razmere to dopuščajo; meni, da bi bilo to morda mogoče podpreti prek stalne medresorske platforme za pomoč, rehabilitacijo in razvoj; meni, da bi taka platforma med drugim lahko služila opredeljevanju programov, ki bi jih bilo mogoče združiti; meni tudi, da bi morali vsi deležniki vedno, ko je to mogoče, opredeliti celovit pristop z jasnimi cilji na področju usklajevanja in državno/regionalno strategijo; |
269. |
nadalje poziva službe Komisije, naj poskrbijo za lažji prehod od kratkoročnih humanitarnih dejavnosti k dolgoročnim razvojnim ukrepom in za boljše usklajevanje, ne le med različnimi akterji Unije, temveč tudi z nacionalnimi prednostnimi nalogami in drugimi mednarodnimi organizacijami, in sicer prek skupne strategije ter skupnega humanitarnega in razvojnega okvira; |
270. |
meni, da je treba opraviti sistemsko vrednotenje dejanskega izvajanja humanitarnih ukrepov z oceno upravnih stroškov v tej regiji, pri tem pa se bolj osredotočiti na uspešnost, in z oblikovanjem morebitnih referenčnih meril za skupne in redne stroškovne postavke; |
271. |
spodbuja, da se časovni okviri, kadar je to mogoče, bolje prilagodijo okolju, kjer se ukrepi izvajajo, da se prepreči zamudno in drago podaljševanje; |
272. |
poziva ustrezne institucije Unije in OZN, naj v celoti spoštujejo in izvajajo okvirni finančni in upravni sporazum; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o izvajanju tega sporazuma in z njim povezanih smernic, ugotovi, na katerih področjih so potrebne izboljšave, in v zvezi s tem pripravi ustrezne predloge; |
273. |
želi spomniti, da bi morala poročila OZN in mednarodnih organizacij omogočiti čim natančnejše sledenje financiranju, primerjave z drugimi operativnimi vidiki zagotavljanja pomoči, dogovorjenimi na začetku posredovanja, pa tudi koristne povratne informacije za službe Komisije; poudarja, da bi morale partnerske organizacije Komisiji pravočasno posredovati poročila, da bo mogoče hitro upravljanje oziroma prilagajanje humanitarnih odzivov in pogojev financiranja; |
274. |
poudarja, da je treba povečati odgovornost in preglednost OZN v zvezi z uporabo sredstev Unije in uspešnostjo pri uresničevanju mednarodno sprejetih humanitarnih in razvojnih strateških smernic in ciljev; |
275. |
poziva Komisijo, naj uvede ocene rezultatov na ravni humanitarnih izvedbenih načrtov, da bo mogoče opredeliti referenčna merila zanje in izmenjevati primere najboljše prakse; |
276. |
obžaluje, da so informacije pogosto nepopolne oziroma premalo usmerjene v rezultate, kar Komisiji preprečuje izvajanje ustreznega nadzora; |
277. |
vztraja, da je treba doseči najvišjo raven preglednosti in institucionalne odgovornosti na vseh ravneh z zagotavljanjem dostopa do izčrpnih in zanesljivih proračunskih informacij in finančnih podatkov, povezanih s projekti, ki jih financira Unija, da se Parlamentu omogoči nadzor; |
Del XXI – posebno poročilo Računskega sodišča št. 16/2016 z naslovom Cilji EU za področje izobraževanja: programi so usklajeni, toda pri merjenju uspešnosti obstajajo pomanjkljivosti
278. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča, podpira njegova priporočila ter izraža zadovoljstvo, da se Komisija z njimi strinja in da jih bo upoštevala; |
279. |
pozdravlja, da je Komisija med drugim prek okvira uspešnosti in rezerve za uspešnost, predhodnih pogojenosti ter skupnih kazalnikov učinkov in rezultatov prejšnja priporočila Računskega sodišča vključila v svoj pravni okvir evropskih investicijskih in strukturnih skladov za obdobje 2014–2020 ter s tem omogočila večjo stroškovno učinkovitost; |
280. |
poudarja, da se je treba osredotočiti na uspešnost in rezultate, ter je zadovoljen, da novi regulativni okvir za programsko obdobje 2014–2020 vsebuje določbe za poročanje držav članic o rezultatih; |
281. |
je seznanjen s pomanjkljivostmi pri merjenju uspešnosti, zlasti pri opredeljevanju ciljev in kazalnikov rezultatov/izidov, pri projektih, ki so se izvajali v obdobju 2007–2013; obžaluje, da kazalniki rezultatov še vedno niso povsem zanesljivi, in pričakuje, da bodo pomanjkljivosti za drugo polovico programskega obdobja 2014–2020 odpravljene; |
282. |
odobrava zmanjševanje števila oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, in povečevanje števila diplomantov terciarnega izobraževanja; poziva države članice, naj svoje posebne nacionalne cilje uskladijo s cilji Unije, da bodo bolje uresničevale cilje na področju izobraževanja; |
283. |
ugotavlja, da naj bi ciljna stopnja zaposlenosti novih diplomantov v Uniji do leta 2020 dosegla 82 % in da od petih obiskanih držav članic štiri tega cilja še niso dosegle; poudarja, da je te štiri države članice prizadela huda gospodarska kriza in da se je njihovo okrevanje šele začelo; verjame pa, da lahko ta cilj še vedno dosežejo ali celo presežejo; |
284. |
poudarja, da je zaradi tesne povezave med stopnjo izobrazbe in zaposljivostjo pomembno ohraniti zadostno raven naložb Unije v izobraževanje; |
Del XXII – posebno poročilo Računskega sodišča št. 17/2016 z naslovom Institucije EU bi lahko naredile več, da bi omogočile lažji dostop do svojega javnega naročanja
285. |
pozdravlja ugotovitve in priporočila iz poročila Računskega sodišča; |
286. |
poziva k večji preglednosti javnega naročanja v institucijah Unije, pa tudi na nacionalni ravni, in sicer z javno objavo dokumentov in podatkov o javnem naročanju; meni, da je prepoznavnost javnega naročanja institucij Unije na internetu slaba, informacije pa so nezadostne, nejasne in razdrobljene po številnih spletnih mestih; |
287. |
odločno podpira priporočilo Računskega sodišča, da bi morale institucije Unije za javno naročanje vzpostaviti enotno spletno točko, da bi lahko gospodarski subjekti vse ustrezne informacije našli na enem spletnem mestu, prek katerega bi lahko tudi komunicirali z institucijami Unije; meni, da bi morali prek te enotne točke voditi vse postopke javnega naročanja, vključno z obveščanjem o veljavnih pravilih, poslovnih priložnostih, ustrezni dokumentaciji v zvezi z javnim naročanjem, predložitvi ponudb in vso drugo komunikacijo med institucijami in gospodarskimi subjekti; |
288. |
prosi, da se spletno mesto Komisije s podatki o evropskih sredstvih, izplačanih posameznim državam članicam, objavi v enem od treh delovnih jezikov institucije in da vsebuje iste vrste podatkov za vse države članice, in sicer vsaj vrednost, predmet naročila, ime izvajalca, imena podizvajalcev (če obstajajo), dolžino pogodbe in morebitne druge dokumente; poudarja, da bodo tako lahko nevladne organizacije iz vseh držav članic in državljani spremljali, kako je bil denar porabljen in kakšna je stroškovna učinkovitost projektov; |
289. |
vztraja, da je naloga javnih naročnikov, da zagotovijo tržno usmerjeno javno naročanje, pri katerem bo dovolj ponudnikov, vsi gospodarski subjekti pa bodo imeli uravnotežen dostop; se strinja z Računskim sodiščem, da bi morala Komisija pri potekajočem spreminjanju finančne uredbe v letu 2016 predlagati enoten pravilnik za javno naročanje; poudarja, da bi bilo treba izrecno spodbujati sodelovanje malih in srednjih podjetij, v nasprotju s sedanjo situacijo, ko so samo veliki subjekti v prednosti; meni, da bi bilo treba v enotni pravilnik vključiti pravila o pregledu trga pred podpisom pogodbe o nepremičnini in pravila o jezikovni ureditvi pri postopkih javnega naročanja, odstopanja od direktive o javnem naročanju (18) pa upravičiti; |
290. |
želi spomniti, da uporaba omejenih postopkov javnega naročanja s strani javnih naročnikov odvrača morebitne ponudnike, zmanjšuje preglednost in ovira obveščanje o porabi davkoplačevalskega denarja; poudarja, da je Svet omejeni postopek uporabil za veliko večino svojih javnih naročil, vse institucije Unije skupaj pa so v obdobju 2010–2014 na ta način oddale 25 % ali več svojih naročil; zahteva, da se ta postopek uporablja le v omejenem številu primerov in z ustrezno utemeljitvijo; |
291. |
ugotavlja, da Parlament na svojem spletnem mestu vsako leto objavi celoten seznam vseh izvajalcev, s katerimi je sklenil pogodbe v vrednosti več kot 15 000 EUR, ne objavi pa vseh svojih pogodb; spodbuja vse institucije, naj objavijo vse informacije o vseh izvajalcih in naročilih, dodeljenih s postopki javnega naročanja, vključno z neposrednim naročilom ali omejenim postopkom; |
292. |
poudarja, da je potrebna večja publiciteta in da je treba obvestila o javnih naročilih jasno objavljati, da bodo na voljo vsem subjektom; opozarja, da je Evropski parlament po ugotovitvah Računskega sodišča „uporabil postopek s pogajanji za pogodbo o nepremičnini v vrednosti 133,6 milijona EUR za stavbo v Bruslju, čeprav stavba na dan podpisa pogodbe, 27. junija 2012, ni obstajala“, s tem pa je kršil določbe člena 134(1) pravil uporabe finančne uredbe, po katerih izjema, ko ni treba uporabiti postopka javnega naročanja z najširšim krogom možnih ponudnikov, velja samo za že zgrajene stavbe; odločno poudarja, da je treba pri javnih naročilih za nedokončane oziroma nezgrajene stavbe uporabljati odprte in konkurenčne postopke naročanja, in meni, da bi morala ta politika veljati za vse pogodbe o nepremičnini, saj so te zelo kompleksne, zneski pa zelo visoki; |
293. |
se strinja z Računskim sodiščem, da bi morale institucije Unije, kadar je to mogoče, naročila razdeliti v sklope, da bi spodbudile sodelovanje v svojih postopkih javnega naročanja; poudarja, da je Svet leta 2014 sklenil okvirno pogodbo za desetletno obdobje v vrednosti več kot 93 milijonov EUR za upravljanje, vzdrževanje, popravila in prilagoditev tehničnih instalacij v svojih sedanjih oziroma prihodnjih stavbah z enim samim podjetjem, ne da bi naročilo razdelil v sklope; dodaja, da je Komisija v letu 2015 ravnala podobno pri sklenitvi petletne pogodbe „Tvoja Evropa – nasveti“ (brezplačno pravno svetovanje Unije) v vrednosti skoraj 9 milijonov EUR; poudarja, da nerazdeljenost v sklope in predolga veljavnost okvirnih pogodb (10 ali 7 let, rekord je dosegla pogodba, ki jo je Svet za obdobje 17 let sklenil za stavbo Justus Lipsus) ovirata konkurenco, povečujeta nepreglednost in prispevata k morebitni korupciji; zato poziva vse institucije, naj opustijo te prakse, ki nikakor niso v duhu preglednosti in dobre prakse, za kar bi se morala Unije zavzemati; |
294. |
zahteva, da vse institucije Unije razvijejo in uporabljajo ustrezna orodja in metode za revizije in ocene, da bodo odkrivale nepravilnosti in opozarjale nanje; ponavlja, da je v boju proti goljufijam in korupciji potrebna boljša tehnologija za spremljanje, odkrivanje, analizo in poročanje; vztraja, da je treba to znanje dati na voljo tudi državam članicam; opozarja na osrednjo vlogo prijaviteljev nepravilnosti pri razkrivanju kršitev in želi spomniti, da morajo vse evropske institucije in agencije v skladu s členom 22c kadrovskih predpisov, ki so začeli veljati 1. januarja 2014, sprejeti zavezujoča interna pravila o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti; |
295. |
se strinja z Računskim sodiščem, da bi morala Komisija predlagati spremembe finančne uredbe Unije in tako omogočiti hiter pregled pritožb gospodarskih subjektov, ki menijo, da so bili nepravično obravnavani; ugotavlja, da bi se moral ta pregled opraviti, preden bi se gospodarski subjekti obrnili na varuha človekovih pravic ali sodišča Unije; |
296. |
meni, da je mogoče kazenski pregon pri javnem naročanju zagotoviti predvsem tako, da se ustanovijo kompetentni in neodvisni preiskovalni organi in agencije, ki se bodo posvetili preiskovanju korupcije na področju javnega naročanja; opozarja, da bi morale institucije Unije in države članice informacije in obveščevalne podatke o javnem naročanju izmenjevati medsebojno, pa tudi z uradom OLAF, Europolom, Eurojustom in drugimi preiskovalnimi organi; odločno priporoča, da institucije, ki imajo preiskovalna pooblastila, zlasti urad OLAF, izboljšajo svoje sisteme za vodenje zadev, da bodo lahko pripravljale poročila in statistične podatke o različnih vrstah domnevnih goljufij, ki se preiskujejo, ter o izidih teh preiskav; |
297. |
pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da bi morale institucije Unije vzpostaviti enoten javni register informacij o pogodbah o izvedbi javnega naročila, kar bo omogočilo uspešno naknadno spremljanje njihovih dejavnosti javnega naročanja; |
298. |
poudarja, da bo centralizirano zbiranje podatkov o javnih naročilih omogočilo smiselno, točno in podrobno statistično obdelavo, da bo mogoče preprečevati, odkrivati in preiskovati korupcijo pri javnem naročanju ter zoper njo ustrezno ukrepati; poudarja, da bi dodajanje podatkovnih polj v osrednje podatkovne zbirke o javnem naročanju (vključno s portalom TED) lahko opozarjalo na nujne primere, kar zadeva nepravilnosti pri javnem naročanju; poziva institucije Unije, naj poskrbijo, da bodo te podatkovne zbirke napolnjene pravočasno in popolno; |
299. |
opozarja na vlogo raziskovalnega novinarstva in nevladnih organizacij pri zagotavljanju preglednosti pri javnem naročanju ter odkrivanju goljufij oziroma morebitnih navzkrižij interesov; je trdno prepričan, da bi morali imeti omenjeni kategoriji neoviran dostop do orodij ARACHNE in ORBIS ter drugih povezanih instrumentov in podatkovnih zbirk, kar bo omogočalo odkrivanje suma morebitnih navzkrižij interesov oziroma korupcije pri javnem naročanju v institucijah Unije, pa tudi v vseh državah članicah, zlasti pri nabavi z evropskimi sredstvi; |
300. |
poziva vse institucije in agencije, naj vedno objavljajo življenjepise in izjave o interesih srednjega in višjega vodstva ter članov, strokovnjakov in drugih akterjev vodilnih organov oziroma struktur, tudi napotenih strokovnjakov držav članic, saj bi morali biti njihovi življenjepisi vedno na voljo javnosti; poudarja, da izjave o neobstoju navzkrižja interesov, ki jih nekatere institucije in agencije še vedno uporabljajo, niso primerne za objavo, saj bi morala o tem, ali navzkrižje interesov obstaja ali ne, vedno odločati neodvisna tretja oseba, naj bo to organizacija ali organ; |
301. |
poziva Računsko sodišče, naj redno objavlja evidenco vseh zlorab pri prijavljanju nepravilnosti, pa tudi vseh navzkrižij interesov oziroma primerov izmeničnega zaposlovanja uradnikov v javnem in zasebnem sektorju (pojav vrtljivih vrat), na katere naleti med spremljanjem oziroma revizijo; poziva ga tudi, naj vsaj enkrat letno objavi posebna poročila o politiki in primerih navzkrižja interesov v vseh evropskih agencijah in skupnih podjetjih, zlasti tistih, ki imajo povezave z industrijo; |
302. |
pozdravlja priporočilo Računskega sodišča, da bi morale institucije Unije uporabljati medsebojne strokovne preglede, da bi omogočile vzajemno učenje in izmenjavo primerov najboljše prakse s področja javnega naročanja; |
Del XXIII – posebno poročilo Računskega sodišča št. 18/2016 z naslovom Sistem EU za certificiranje trajnostnih biogoriv
303. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča, zlasti pripombe in priporočila Računskega sodišča; ugotavlja, da je Komisija štiri priporočila od petih sprejela v celoti, enega pa delno; poziva Komisijo, naj ponovno razmisli o popolnem sprejetju priporočila o zanesljivosti podatkov, ki jih posredujejo države članice; |
304. |
ugotavlja, da ima Unija vodilno vlogo na področju svetovne okoljske politike, saj določa okoljske standarde na mednarodni ravni in zagotavlja primere najboljše prakse glede varstva okolja in ohranjanja konkurenčne prisotnosti na svetovnem trgu; ugotavlja, da je Unija v sedmem okoljskem akcijskem programu za leto 2050 določila cilj „dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“; ugotavlja, da je ena od prednostnih nalog zagotoviti, da „naša blaginja in zdravo okolje izhajata iz inovativnega, krožnega gospodarstva, kjer se nič ne zavrže in kjer se naravni viri upravljajo trajnostno, biotska raznovrstnost pa je zaščitena, cenjena in obnovljena na način, ki krepi odpornost naše družbe“; |
305. |
ugotavlja, da se je Unija v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (19) zavezala, da bo do leta 2020 zagotovila, da bo delež energije iz obnovljivih virov, ki se uporablja v vseh oblikah prevoza, znašal vsaj 10 %, to pa je mogoče doseči le s pretežno uporabo biogoriv; ugotavlja pa, da bi utegnila biti tudi proizvodnja biogoriv povezana z določenimi tveganji glede uporabe zemljišč in da je zato treba zagotoviti njeno trajnost; |
306. |
poudarja, da je vzpostavitev učinkovitega in zanesljivega sistema za certificiranje trajnostnih biogoriv eden od pomembnih korakov v smeri uresničevanja prednostnih nalog politike iz sedmega okoljskega akcijskega programa; ugotavlja, da se trajnost biogoriv certificira s prostovoljnimi shemami, ki jih priznava Komisija; obžaluje, da sistem Unije za certificiranje trajnosti biogoriv po mnenju Računskega sodišča ni povsem zanesljiv; |
307. |
z obžalovanjem ugotavlja, da sistem priznavanja Komisije ne upošteva nekaterih osrednjih vidikov trajnosti in pravične trgovine, kot so konflikti v zvezi z lastništvom zemljišč, prisilno ali otroško delo, slabi delovni pogoji za kmete, zdravstveno in varnostno tveganje ter posledice posrednih sprememb rabe zemljišč, ki v drugačnih okoliščinah veljajo za zelo relevantne; meni, gre pri tem za nedoslednost v politikah Komisije; poziva Komisijo, naj bolj celovito preoblikuje postopke ocenjevanja in naj navedene vidike vključi v postopek preverjanja prostovoljnih shem; poziva Komisijo, naj zahteva, da prostovoljne sheme enkrat letno na podlagi svojih dejavnosti certificiranja sporočijo ustrezne informacije v zvezi z navedenimi tveganji; |
308. |
ugotavlja, da je Komisija doslej predložila dve poročili o vplivu politike Unije v zvezi z biogorivi na socialno trajnost v Uniji in tretjih državah ter na razpoložljivost živil po dostopnih cenah; z obžalovanjem ugotavlja, da so bile informacije v poročilih precej skope in so vsebovale zgolj nejasne zaključke; poziva Komisijo, naj izboljša sistem poročanja in Parlamentu posreduje podrobno analizo, da bi javnost seznanila s temi pomembnimi vprašanji; |
309. |
z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se lahko proizvodnja biogoriv kosa s pridelavo poljščin za prehrano in da bi utegnilo množično širjenje poljščin za pridelavo biogoriv bistveno vplivati na okoljske in zdravstvene standarde v državah v razvoju, na primer v Južni Ameriki in južni Aziji, to pa lahko privede do obsežnega krčenja gozdov in upada tradicionalnega kmetijstva, kar bo imelo dolgoročne družbenoekonomske posledice za lokalne skupnosti; obžaluje, da poročila Komisije ne obravnavajo splošnih razvojnih vprašanj v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj sprejme doslednejši in skladnejši pristop k politikam na področju okolja, energije, razvoja in drugih s tem povezanih vprašanj; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni vplivu posredne spremembe rabe zemljišč; |
310. |
z obžalovanjem ugotavlja, da Komisija priznava prostovoljne sheme, ki nimajo ustreznih postopkov preverjanja, s katerimi bi zagotovile, da biogoriva, proizvedena iz odpadkov, resnično izvirajo iz odpadkov ali da surovine za biogoriva, pridelane v Uniji, dejansko izpolnjujejo okoljske zahteve Unije na področju kmetijstva; poziva Komisijo, naj se prepriča, da evropski pridelovalci surovin za biogoriva dejansko izpolnjujejo okoljske zahteve Unije na področju kmetijstva; jo nadalje poziva, naj posreduje zadostne dokaze glede izvora odpadkov in ostankov, ki se uporabljajo za proizvodnjo biogoriv; |
311. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nekatere priznane sheme niso bile dovolj pregledne ali pa so njihovo upravno strukturo sestavljali zgolj predstavniki peščice gospodarskih subjektov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da pri prostovoljnih shemah ni navzkrižja interesov, ter poskrbi za učinkovito komunikacijo z drugimi deležniki; |
312. |
poziva Komisijo, naj v še večji meri zagotovi preglednost prostovoljnih shem in gospodarskih subjektov, tako da od njih zahteva, da vzpostavijo uradno spletno mesto za objavo podrobnih informacij o prostovoljnih shemah, njihovih postopkih certificiranja, zaposlenih, izdanih certifikatih, revizijskih poročilih, pritožbah in gospodarskih subjektih, s katerimi sodelujejo; |
313. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Komisija ne nadzira delovanja priznanih prostovoljnih shem in zato ne more pridobiti zagotovil o kakovosti njihovega certificiranja; z obžalovanjem ugotavlja, da ni posebnega sistema za pritožbe, to pa Komisiji preprečuje, da bi preverila, ali se pritožbe ustrezno obravnavajo; poziva Komisijo, naj uvede nadzorni sistem, s katerim bo ugotovila, ali certificiranje prostovoljnih shem izpolnjuje standarde, določene za priznanje; jo nadalje poziva, naj zahteva, da se v okviru prostovoljnih shem na spletna mesta dodajo pregledni, uporabnikom prijazni, informativni in dostopni pritožbeni sistemi; poziva Komisijo, naj nadzira pritožbene sisteme in po potrebi ukrepa; |
314. |
pozdravlja, da Komisija prostovoljnim shemam izdaja smernice, ki prispevajo k spodbujanju primerov najboljše prakse in večji učinkovitosti; ugotavlja pa, da te niso zavezujoče in da se ne izvajajo v celoti; poziva Komisijo, naj smernice za prostovoljne sheme razglasi za zavezujoče, da bi tako zagotovila izpolnjevanje zahtev; |
315. |
ugotavlja, da so države članice odgovorne za to, da so statistični podatki v zvezi s trajnostjo biogoriv, ki se sporočajo Komisiji, zanesljivi, vendar meni, da obstaja tveganje, da se tem statističnim podatkom pripisuje prevelik pomen; poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da statistične podatke podkrepijo z ustreznimi dokazi, na primer v obliki potrdila ali deklaracije, ki ga izda subjekt, zadolžen za zbiranje podatkov o trajnostnih biogorivih, in jih pošljejo nacionalnemu organu, ki jih nato posreduje Eurostatu; |
316. |
poudarja, da podatkov, ki jih posredujejo države članice, zaradi različnih opredelitev pogosto ni mogoče primerjati in je torej praktično nemogoče ugotoviti, kakšno je dejansko stanje; poziva Komisijo, naj uskladi opredelitev odpadnih snovi, ki jih še ni na seznamu direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov in so se v obratih, ki so obstajali že pred sprejetjem Direktive (EU) 2015/1513 Evropskega parlamenta in Sveta (20) o spremembi direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, uporabljale za proizvodnjo naprednih biogoriv; |
317. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da posebna vrednost (dvojno štetje) biogoriv, proizvedenih iz odpadkov in ostankov, povečuje tveganje goljufij; poudarja, da je potreben dialog med Komisijo in državami članicami o nadzoru in preprečevanju goljufij; poziva Komisijo, naj ta dialog vzpostavi; |
318. |
pozdravlja primer prostovoljne sheme, omenjene v poročilu Računskega sodišča, ki postavlja visoke standarde trajnostne proizvodnje, njen cilj pa ni zgolj preprečiti okoljsko škodo, tudi z zaščito prsti, vode in zraka, temveč tudi varovati ustrezne delovne pogoje in zdravje zaposlenih na kmetijah ter spoštovati človekove, delavske in zemljiške pravice; meni, da je to primer najboljše prakse; poziva Komisijo, naj razmisli o vzpostavitvi platforme za prostovoljne sheme, na kateri bi bilo mogoče izmenjevati primere najboljše prakse; |
Del XXIV – posebno poročilo Računskega sodišča št. 19/2016 z naslovom Izvrševanje proračuna EU s finančnimi instrumenti – izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2007–2013
319. |
pozdravlja ugotovitve in priporočila iz poročila Računskega sodišča; |
320. |
obžaluje, da v skupnem pregledu finančnih instrumentov ni navedenih uspešnih ukrepov za izboljšanje naložb v Uniji; ugotavlja, da so predvsem Komisija ter države članice prevzele višja tveganja, in obžaluje, da zasebni sektor ni zagotovil pomembnejšega prispevka; |
321. |
želi poudariti visoke stroške upravljanja in provizij za upravljanje v primerjavi z dejansko finančno podporo končnim prejemnikom; predlaga, da se določijo davčne zgornje meje za finančne posrednike; poudarja, da bi bilo treba pregledati velikost posebnega Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada, da bi, kadar je to mogoče, izkoristili znatne prihranke pri stroških upravljanja skladov; |
322. |
meni, da je Komisija v privilegiranem položaju, da bi lahko državam članicam zagotovila dodatna navodila o tem, kako vzpostaviti takšne finančne instrumente v državah članicah ali na ravni Unije (ki jih neposredno ali posredno upravlja Komisija); poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da se finančni instrumenti ne bodo uporabljali za nesprejemljive sheme za izogibanje davkom; |
323. |
je zaskrbljen, ker so se davčna stališča v nekaterih primerih uporabljala za povečanje privlačnosti finančnih instrumentov za vlagatelje iz zasebnega sektorja; obžaluje, da po mnenju Komisije vnaprejšnja davčna stališča sama po sebi niso v nasprotju z njeno politiko; poziva Komisijo, naj prepreči vse vrste davčnih stališč o uporabi finančnih instrumentov Unije; |
324. |
se strinja s stališčem, da bi bilo treba pri oblikovanju finančnih instrumentov za evropske strukturne in investicijske sklade upoštevati izkušnje iz preteklosti, pridobljene pri revidiranem programskem obdobju (2007–2013); zlasti meni, da bi morali biti predlogi usmerjeni v uspešno izvajanje in rezultate, in ne le v skladnost s predpisi; meni, da bi morali projekti povečati dodano vrednost regionalne specializacije in gospodarskega razvoja evropskih regij; |
325. |
obžaluje, da so lahko države članice zahvaljujoč pravni podlagi v prejšnjem obdobju zamrznile del prispevka na računih bank in finančnih posrednikov, ki upravljajo sklade, ne da bi bil prispevek dejansko uporabljen za predvidene namene; je seznanjen s spremembami, ki jih je Komisija uvedla v smernicah o zaključku; poziva Komisijo, naj dejavno spremlja razmere, da bi v prihodnje preprečila takšno prakso; |
326. |
meni, da bi moral učinek finančnega vzvoda ponazarjati, v kolikšni meri so začetni finančni prispevki Unije in držav članic spodbudili zasebno financiranje; obžaluje, da ugotovitve iz posebnega poročila Računskega sodišča kažejo, da finančni instrumenti, ki se deljeno in centralno upravljajo, niso bili uspešni pri spodbujanju zasebnega kapitala; meni, da bi bilo treba na sofinanciranje finančnih instrumentov s strani držav članic, skupaj s prispevkom Unije, gledati kot na del javnega financiranja; |
327. |
poziva Komisijo, naj pripravi opredelitev vzvoda finančnih instrumentov, ki se bo uporabljala na vseh področjih proračuna Unije ter bo jasno razlikovala med finančnim vzvodom zasebnih in nacionalnih javnih prispevkov v okviru operativnih programov in/ali dodatnih zasebnih ali javnih kapitalskih prispevkov ter upoštevala vrsto obravnavanega instrumenta; priporoča, da si države članice dodatno prizadevajo zbirati, upravljati in izmenjevati podatke o krožnem učinku finančnih instrumentov; |
328. |
opozarja, da je treba že od vsega začetka podati jasne in konkretne ocene glede finančnega vzvoda za prihodnja sredstva finančnih instrumentov; pričakuje, da bo Komisija za finančne instrumente Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2007–2013 zagotovila, da bodo države članice sporočile popolne in zanesljive podatke o zasebnih prispevkih k dotiranemu kapitalu v okviru operativnih programov in zunaj njih; |
329. |
meni, da bi morali upravljavski organi – preden sprejmejo odločitev o ukrepih finančnega inženiringa v zvezi z ustreznimi infrastrukturnimi projekti – zagotoviti, da je njihov predlog ustrezno utemeljen s kakovostno neodvisno predhodno oceno, ki temelji na standardizirani in dogovorjeni metodologiji; podpira stališče, da bi morala Komisija pred odobritvijo operativnih programov, ki zajemajo ustrezne infrastrukturne projekte, preveriti njihovo skladnost z neodvisno predhodno oceno ter zagotoviti kakovost slednje; |
330. |
priporoča upravljavskim organom, naj plačilo upravitelja sklada določijo glede na kakovost dejansko opravljenih naložb, ki se oceni na podlagi njihovega prispevka k doseganju strateških ciljev operativnih programov in k vrednosti sredstev, ki se iz naložb instrumentov vrnejo operaciji; |
331. |
priporoča, da upravljavski organi in institucije Unije v zvezi z boljšo uporabo finančnih instrumentov v regijah sprejmejo proaktiven pristop ter zagotavljajo tehnično pomoč na kraju samem; |
332. |
odločno podpira to, da bi Komisija izvedla primerjalno analizo stroškov za izvajanje nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov (ki se upravljajo centralno in deljeno) za programsko obdobje 2014–2020, da bi ugotovila njihove dejanske ravni ter njihov vpliv na uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 in enajstih tematskih ciljev kohezijske politike; ugotavlja, da bi bile te informacije še posebej pomembne za pripravo zakonodajnih predlogov za obdobje po letu 2020; poziva, naj se pred koncem leta 2019 izvede celovita ocena uspešnosti, da bi razmislili o prihodnosti tovrstnih instrumentov; |
Del XXV – posebno poročilo Računskega sodišča št. 20/2016 z naslovom Krepitev upravne zmogljivosti v Črni gori: dosežen je bil napredek, toda na mnogih ključnih področjih so potrebni boljši rezultati
333. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča, podpira njegova priporočila in spodbuja Komisijo, naj jih upošteva pri krepitvi upravne zmogljivosti v Črni gori; |
334. |
pozdravlja dejstvo, da je predpristopna pomoč Unije pomagala okrepiti upravno zmogljivost; hkrati pa ugotavlja, da je napredek na več ključnih področjih le zelo počasen; |
335. |
obžaluje, da so projekti v splošnem sicer prinesli pričakovane rezultate, a ti niso bili vedno trajnostni, za kar so deloma krivi politična volja nacionalnih organov in zunanji dejavniki; poziva Komisijo, naj se opre na dosežke uspešnih projektov, ki so trajnostni, imajo merljivo dodano vrednost in so bili izvedeni ter se uporabljajo v skladu s predpisi; poziva Komisijo, naj izboljša strateško načrtovanje ter zagotovi trajnost in vzdržnost projektov tako, da ju jasno zahteva; |
336. |
obžaluje nezavzetost nacionalnih organov, kar negativno vpliva na napredek pri krepitvi upravne zmogljivosti; poziva nacionalne organe, naj spremljajo dosežene rezultate projektov, da bi povečali uspešnost; poudarja, da je za učinkovito depolitizacijo in obvladovanje državne uprave potrebna močna politična volja; |
337. |
pozdravlja dejstvo, da so bili projekti v večini primerov dobro usklajeni z drugimi projekti instrumenta za predpristopno pomoč oziroma ukrepi donatorjev; vseeno poudarja, da je bila usklajenost v nekaterih primerih manjša, zaradi česar je prišlo do podvajanja nekaterih prizadevanj; poziva Komisijo, naj bolje uskladi svoje dejavnosti za Črno goro z drugimi projekti, v katerih sodeluje več upravičencev; |
338. |
obžaluje, da poročila Komisije niso vsebovala dovolj informacij, ki bi pričale o tem, da je bil pri krepitvi upravne zmogljivosti skozi čas dosežen napredek; ugotavlja, da v poročilih niso bili vedno ocenjeni isti deli javne uprave in da merila za ocenjevanje upravne zmogljivosti niso bila vedno jasno opredeljena, zaradi česar je primerjava skozi čas otežena; |
339. |
ne glede na to pozdravlja novo metodologijo poročanja za letno oceno v poročilih o napredku za leto 2015, saj se je pokazalo, da so lestvice za ocenjevanje bolje usklajene in tudi bolj primerljive; poziva Komisijo, naj na tem sistemu poročanja gradi tudi v prihodnje; |
340. |
ugotavlja, da je Komisija dobro uporabljala nefinančna sredstva za podporo reformnemu procesu v obliki političnega dialoga, a hkrati poudarja, da glavna vprašanja ostajajo nerešena; |
341. |
obžaluje, da je napredek na področju boja proti korupciji – čeprav so bili v zadnjem letu pri izvajanju protikorupcijske zakonodaje doseženi določeni rezultati – še vedno počasen; poudarja, da bi moral celoten sistem pravne države prinašati več rezultatov, s posebnim poudarkom na krepitvi boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu; poziva Komisijo, naj nacionalne organe spodbuja h krepitvi zmogljivosti za finančne preiskave in zaščite prijaviteljev nepravilnosti; |
342. |
pozdravlja, da je leta 2016 začela delovati agencija za boj proti korupciji; ugotavlja pa, da je korupcija na številnih področjih še vedno zelo razširjena in da ostaja resen problem; |
343. |
ugotavlja, da lahko decentralizacija vodenja projektov omogoči dragoceno gradnjo zmogljivosti pri operativnih strukturah zaradi podrobnih vnaprejšnjih pregledov; ugotavlja še, da lahko razširjanje primerov dobre prakse v zvezi z vodenjem projektov, zbranih v okviru struktur za izvajanje instrumenta za predpristopno pomoč, prinese pozitivne rezultate preostanku javne uprave, ki deluje na istem področju; poziva Komisijo, naj izkoristi to možnost, da bi povečala učinkovitost gradnje zmogljivosti v Črni gori; jo nadalje poziva, naj nacionalne organe spodbuja k razmisleku o možnosti uporabe primerov dobre prakse na področju gradnje zmogljivosti; |
344. |
ugotavlja, da Črna gora velja za državo, ki je v tej regiji najbolj napredovala v pristopnem procesu; poudarja, da je Unija v tej državi odigrala nenadomestljivo vlogo; vseeno z obžalovanjem ugotavlja, da Črno goro v zadnjem času pestita politična nestabilnost in polarizacija, pa tudi vse bolj napeta bitka za vpliv med Rusijo in Natom, ki se mu bo ta država pridružila leta 2017; poziva Komisijo, naj nadaljuje politični dialog z nacionalnimi organi, da bi pomagala doseči kompromis med vlado in opozicijo. |
Del XXVI – posebno poročilo Računskega sodišča št. 22/2016 z naslovom Programi pomoči EU pri razgradnji jedrskih elektrarn v Litvi, Bolgariji in na Slovaškem: od leta 2011 je bilo doseženega nekaj napredka, vendar ključni izzivi še prihajajo
345. |
pozdravlja zavzetost Računskega sodišča v zvezi razgradnjo jedrskih elektrarn, o čemer pričata to posebno poročilo in posebno poročilo iz leta 2011 (21); |
346. |
podpira priporočila Računskega sodišča, katerih večino je Komisija v celoti sprejela; |
347. |
želi spomniti, da se Odbor za proračunski nadzor od leta 2012 posebej zanima za razgradnjo jedrskih elektrarn in da je zato v letih 2012, 2013 in 2014 v tri jedrske elektrarne poslal misijo za ugotavljanje dejstev; |
348. |
poudarja, da je jedrska varnost izjemnega pomena, ne samo za zadevne države članice, temveč za prebivalstvo celotne Unije in njenega sosedstva; |
349. |
poudarja, da mora biti v Litvi odstranitev in varno začasno skladiščenje jedrskih palic iz bloka 2 prednostna naloga; |
350. |
želi spomniti, da so bili med glavnimi razlogi za zamude v Litvi tehnični in komercialni spori med nacionalnimi organi in zunanjimi izvajalci, ki niso bili rešeni več let; meni, da bi bilo treba imenovati posebne skupine za vodenje projektov, da takšni zapleti ne bi ovirali procesa razgradnje; sprašuje Komisijo, ali takšne skupine obstajajo v vseh treh zadevnih državah članicah; |
351. |
želi Komisijo spomniti, da je slovaško vrhovno revizijsko sodišče za leto 2015 predvidelo revizijo v podjetju JAVYS (22); poziva, naj se ga obvesti o rezultatih te revizije; v zvezi s tem poziva pristojne bolgarske in litovske organe, naj revidirajo proces razgradnje v elektrarnah Ignalina in Kozloduj; |
352. |
je zaskrbljen zaradi zamud pri delih v skladiščih za nizko in srednje radioaktivne odpadke; poziva Komisijo, naj pristojni odbor Parlamenta obvesti o napredku; |
353. |
poziva Komisijo, naj njegov pristojni odbor obvesti o prizadevanjih, da bi našli potrebna dodatna finančna sredstva, zlasti v Litvi; |
354. |
želi spomniti, da naj bi stroški razgradnje v teh treh državah članicah, vključno z odlaganjem visoko radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva, po ocenah Računskega sodišča znašali 11 388 milijonov EUR; meni, da stroški razgradnje ne bi smeli vključevati stroškov odlaganja visoko radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva, saj so zanje odgovorne države članice in bi jih morale kriti iz državnega proračuna; |
355. |
poziva Komisijo, naj skupaj z zadevnimi tremi državami članicami pripravi poročilo o trenutnem stanju pri upravljanju izrabljenega jedrskega goriva in radioaktivnih odpadkov, nastalih pri razgradnji teh treh jedrskih elektrarn; |
356. |
poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami preuči možnosti za iskanje geoloških odlagališč za visoko radioaktivne jedrske odpadke; |
357. |
poudarja, da je bilo zaprtje jedrske elektrarne Ignalina pogoj, ki ga je postavila Unija pri pristopu Litve v zameno za podporo Unije pri njenem zaprtju, razgradnji ter blaženju socialnih in ekonomskih posledic, kakor je opredeljeno v protokolu št. 4 Akta o pristopu iz leta 2003; ugotavlja, da je Litva izpolnila svoje obveznosti v zvezi z zaprtjem jedrskih reaktorjev v jedrski elektrarni Ignalina v dogovorjenem roku, je pa zaskrbljen zaradi zamud pri razgradnji, zato predlaga, naj organi Unije natančneje spremljajo ta proces; |
358. |
opozarja, da je jedrska varnost izjemno pomembna za prebivalstvo celotne Unije, ter ob upoštevanju priporočil Računskega sodišča v zvezi z nadaljevanjem financiranja poziva Komisijo, naj natančno oceni, ali bo treba posebne programe financiranja za razgradnjo jedrskih elektrarn v Litvi, Bolgariji in na Slovaškem izvajati tudi po letu 2020; poudarja, da bi morala morebitna nova sredstva Unije, ki jih za razgradnjo jedrskih elektrarn v omenjenih treh državah članicah po letu 2020 predlaga Komisija, vključevati jasna pravila in prave spodbude za nadaljevanje razgradnje z bolj učinkovitimi nadzornimi mehanizmi (tako v zvezi s financiranjem kot časovnim načrtom), prav tako pa poudarjati potrebo po učinkoviti uporabi finančnih virov Unije; |
359. |
poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bodo v prihodnje vsi stroški v zvezi z razgradnjo jedrskih elektrarn in končnim odlaganjem izrabljenega goriva pravilno knjiženi ter izračunani v skladu z mednarodnimi standardi in zakonodajo Unije; |
360. |
poziva Komisijo, naj oceni akcijske načrte teh treh držav in predlaga skupne javne razpise za podobne projekte, zlasti za svetovanje in načrtovanje skladišč za odpadke; |
361. |
poziva Komisijo, naj oceni proces razgradnje v Litvi, Bolgariji in na Slovaškem v finančnem obdobju 2007–2013, vključno s stroškovno učinkovito uporabo finančne pomoči Unije; |
362. |
poziva Evropsko banko za obnovo in razvoj, naj revidira delovanje skladov za podporo razgradnji med letoma 2007 in 2013; |
363. |
je zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da ocena načrtov financiranja in podrobnih načrtov razgradnje za obdobje financiranja 2014–2020, ki jo je opravila Komisija, tj. ocena drugega oziroma tretjega predhodnega pogoja (23), ni bila ustrezna; sprašuje, kdo v Komisiji je finančno odgovoren za to napako; v zvezi s tem želi biti obveščen o dokončanem akcijskem načrtu, s katerim je bila ta odkrita pomanjkljivost odpravljena; |
Del XXVII – posebno poročilo Računskega sodišča št. 23/2016 z naslovom Pomorski promet v EU: v nemirnih vodah – veliko neuspešnih in netrajnostnih naložb
364. |
pozdravlja posebno poročilo Računskega sodišča in podpira njegova priporočila; |
365. |
pozdravlja, da je pomorski promet v Uniji v zadnjem desetletju naraščal kljub velikim razlikam med uporabo pristanišč v državah članicah; |
366. |
poudarja, da se politika vlaganja v pristanišča držav članic oblikuje skladno s političnimi odločitvami na nacionalni ravni, ki pa lahko odstopajo od strategije Unije, ki jo oblikujejo iste države članice; meni, da bi morala biti glavna naloga Komisije poskrbeti za to, da so nacionalni ukrepi za financiranje infrastrukture v Uniji skladni s prometno politiko Unije, in jih uskladiti s strategijami na ravni Unije; obžaluje, da Komisija nima na voljo vseh instrumentov, ki jih potrebuje za to, da bi lahko zagotovila to skladnost; |
367. |
priznava, da so naložbe v pristaniško infrastrukturo dolgoročne narave; obžaluje, da pa je donosnost teh naložb v večini primerov majhna in počasna; |
368. |
obžaluje, da so bile nacionalne strategije za razvoj pristanišč sicer večinoma razvite, da pa konkretni načrti za njihovo izvajanje in usklajevanje ostajajo odprta vprašanja; |
369. |
je zelo zaskrbljen, ker je Računsko sodišče ugotovilo, da je poročanje o podatkih o skupni zmogljivosti pomanjkljivo, poročanje o razpoložljivi zmogljivosti pa nezanesljivo; |
370. |
obžaluje, da države članice ne posredujejo podatkov o zmogljivosti ključnih pristanišč, kar Komisijo ovira pri spremljanju zmogljivosti; poudarja, da je zelo pomembno, da se ta situacija izboljša, da bo lahko Komisija pripravila načrt za razvoj pristanišč za celotno Unijo; poziva Komisijo, naj določi jasen sistem za sporočanje podatkov iz držav članic; |
371. |
meni, da bi bilo mogoče usklajevanje med Evropsko investicijsko banko in službami Komisije izboljšati z boljšim sodelovanjem in preglednejšimi postopki; |
Del XXVIII – posebno poročilo Računskega sodišča št. 25/2016 z naslovom Identifikacijski sistem za zemljišča je koristno orodje za določanje upravičenosti kmetijskih zemljišč, vendar bi bilo mogoče njegovo upravljanje še izboljšati
372. |
priporoča, da si države članice na podlagi količinsko opredeljene analize stroškov in koristi ter ocene tveganja v sedanjem obdobju skupne kmetijske politike bolj prizadevajo za večjo zanesljivost podatkov v identifikacijskem sistemu za zemljišča (LPIS), in sicer z njegovim pravočasnim in temeljitim posodabljanjem; meni, da bi morale zaradi kompleksnosti ocen sorazmernosti tiste države članice, ki uporabljajo to možnost, v sedanjem obdobju skupne kmetijske politike dodatno prizadevati, da bi razvile katalog sorazmernosti z jasnim opisom in ocenjevalnimi merili ter uporabljale dopolnilna tehnična orodja, s čimer bi povečale objektivnost analize ortofotografskih posnetkov in zagotovile ponovljivost; priporoča, naj države članice razmislijo tudi o možnosti, da bi v sistemu LPIS evidentirale podatke o lastniških in zakupnih pravicah, kadar je to izvedljivo in stroškovno učinkovito; |
373. |
priporoča, da države članice v sedanjem obdobju skupne kmetijske politike ob podpori Komisije razvijejo in vzpostavijo okvir za ocenjevanje stroškov vodenja in posodabljanja svojih sistemov LPIS; meni, da bo to omogočilo državam članicam merjenje uspešnosti teh sistemov in stroškovne učinkovitosti njihovih izboljšav; |
374. |
priporoča, da države članice poskrbijo za to, da bodo s sistemi LPIS zanesljivo določale, evidentirale ter uspešno spremljale površine ekološkega pomena, trajno travinje in nove kategorije zemljišč; poleg tega priporoča, naj izvedejo analizo stroškov in koristi tega, da se v sisteme LPIS zajamejo vsi krajinski elementi, zaščiteni z navzkrižno skladnostjo ali kmetijsko-okoljskimi shemami, da bi dodatno izboljšale spremljanje in zaščito teh elementov, ki koristijo okolju in biotski raznovrstnosti; |
375. |
priporoča, da Komisija ponovno preuči sedanji pravni okvir LPIS, da bi za naslednje obdobje skupne kmetijske politike poenostavila in racionalizirala pravila, povezana s tem sistemom, npr. s ponovnim razmislekom, ali sta dvoodstotni prag stabilnosti in pravilo 100 dreves potrebna; |
376. |
priporoča, da Komisija pred začetkom ocenjevanja kakovosti leta 2017 izvede analizo stroškov in koristi, da bi ugotovila, ali je mogoče izboljšati reprezentativnost vzorcev za ocenjevanje kakovosti, da bo dosežena boljša pokritost populacije parcel v sistemu LPIS; |
377. |
nadalje priporoča, da Komisija z letom 2016 izboljša spremljanje rezultatov ocenjevanja kakovosti, tako da analizira vse nedoslednosti v poročanju o tem ocenjevanju in jih nadalje spremlja, posreduje povratne informacije državam članicam ter zagotovi, da bodo načrti popravljalnih ukrepov pripravljeni in izvedeni, ko je to potrebno; poleg tega poziva Komisijo, naj opravi podrobno letno analizo trendov za vsako posamezno državo članico in vrsto referenčne parcele, da bo mogoče pravočasno ugotoviti morebitne težave; |
Del XXIX – posebno poročilo Računskega sodišča št. 26/2016 z naslovom Doseganje uspešnejše navzkrižne skladnosti in poenostavitve ostaja izziv
378. |
priporoča, da Komisija v okviru ocene učinka za skupno kmetijsko politiko po letu 2020 preuči, kako bi lahko nadgradila svoj sklop kazalnikov za oceno uspešnosti navzkrižne skladnosti; poleg tega priporoča, da preuči, kako bi bilo mogoče v kazalnikih upoštevati raven skladnosti kmetov z navzkrižno skladnostjo, da bi okrepila izvajanje in uveljavljanje okoljskih standardov v kmetijstvu ter zagotovila skladnost skupne kmetijske politike; |
379. |
priporoča, naj Komisija, da bi v prihodnje preprečila težave, na katere je naletela, upošteva različne zahteve glede lokalnih ozemeljskih potreb; meni, da bi bilo treba raven plačil poleg tega tesneje vezati na zahteve za kmete, s čimer bi bilo mogoče obravnavati posebne okoljske težave in kmetom hkrati zagotoviti nadomestilo za omejitve, ki veljajo zanje; |
380. |
priporoča, da Komisija odslej izboljšuje izmenjavo informacij o kršitvah v zvezi z navzkrižno skladnostjo med ustreznimi službami ter jim tako pomaga pri ugotavljanju razlogov za kršitve in sprejemanju ustreznih ukrepov za njihovo obravnavanje; |
381. |
v zvezi s skupno kmetijsko politiko po letu 2020 poziva, naj Komisija predvidi izboljšanje pravil v zvezi s pregledi navzkrižne skladnosti na kraju samem, države članice pa naj pozove, da veljavne administrativne preglede izvajajo učinkovito, pri tem pa uporabljajo vse ustrezne informacije, ki so na voljo; meni, da se bo tako mogoče učinkoviteje osredotočati na ključne kontrolne točke; |
382. |
priporoča, da Komisija v okviru ocene učinka za skupno kmetijsko politiko po letu 2020 analizira izkušnje s tem, da se uporabljata dva sistema s podobnimi okoljskimi cilji (standardi dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev ter zelena komponenta), da bi izboljšala sinergije med njima; meni, da bi bilo treba pri tej analizi upoštevati merila, kot je vpliv standardov na okolje in to, v kolikšni meri so kmetje obveznosti navzkrižne skladnosti izpolnjevali v preteklosti; |
383. |
spodbuja Komisijo, naj po poročilu o uspešnosti skupne kmetijske politike, ki ga je treba predložiti do konca leta 2018, razvije metodologijo za merjenje stroškov navzkrižne skladnosti; |
384. |
predlaga, da se v ukrepe navzkrižne skladnosti vključijo količinski kazalniki in zanje določijo konkretnejši cilji; priporoča, da se upravičencem zagotovijo preproste, hitre in poenostavljene metode uporabe; |
385. |
priporoča, da Komisija za skupno kmetijsko politiko po letu 2020 spodbuja bolj usklajeno uporabo sankcij na ravni Unije, tako da dodatno pojasni pojme resnosti, obsega, trajnosti, ponovitve in namernosti, pri čemer pa mora upoštevati tudi posebne okoliščine v različnih državah članicah; meni, da je treba za uresničitev tega cilja uvesti minimalne pogoje na ravni Unije; |
386. |
meni, da bi bilo treba dejanske rezultate izvajanja navzkrižne skladnosti za obdobje 2014–2020 in za poznejša obdobja v odraz izkušenj, pridobljenih iz obdobja 2007–2013, oceniti s kazalniki; |
Del XXX – posebno poročilo Računskega sodišča št. 27/2016 z naslovom Upravljanje na Evropski komisiji – najboljša praksa?
387. |
priporoča, da Komisija, kot se zahteva od evropskih subjektov javnega interesa, kadar se odloči, da ne bo upoštevala primerov najboljše prakse, navede razloge, zakaj se je tako odločila; priporoča tudi, da se močno osredotoči na rezultate ter hkrati ustrezno upošteva pridobljene izkušnje; |
388. |
priporoča, da Komisija:
|
389. |
Parlament vztraja pri naslednjem:
|
Del XXXI – posebno poročilo Računskega sodišča št. 28/2016 z naslovom Spopadanje z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje v EU: narejeni so bili pomembni koraki, vendar je treba storiti več
390. |
pozdravlja poročilo Računskega sodišča, podpira njegova priporočila in spodbuja Komisijo, naj jih upošteva pri nadaljnjih korakih v boju zoper resne čezmejne nevarnosti za zdravje v Uniji; |
391. |
ponavlja priporočilo Računskega sodišča, da je treba pred naslednjim poročilom ustrezno upoštevati izkušnje, pridobljene v prvem ciklu poročanja; meni, da mora biti ta proces v vseh državah članicah dosleden, da bo poročanje v prihodnje ustrezno; |
392. |
priznava napredek, dosežen po zdravstveni strategiji 2008–2013, vendar poudarja, da je potrebno boljše in bolj strateško spremljanje; |
393. |
podpira priporočilo Računskega sodišča, da naj Odbor za zdravstveno varnost pripravi strateški načrt za spopadanje z operativnimi in strateškimi izzivi, s katerimi se srečuje; |
394. |
ugotavlja, da Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni nima uradnega postopka za učinkovito odzivanje na prošnje za pomoč; meni, da je takšno stanje nesprejemljivo; |
395. |
priporoča, da bi službe Komisije, ki delujejo na področju zdravja, in Generalni direktorat za zdravje in varnost hrane oblikovali strukturiran pristop za izboljšanje sodelovanja; |
396. |
obžaluje, da države članice niso ukrepale skupaj, saj bi tako pospešile skupno javno naročilo za cepivo proti pandemični gripi, in priznava, da je gripa bolezen, s katero se zdravstvene službe v posameznih državah članicah srečujejo vsako leto; meni, da bi usklajeno ukrepanje vseh držav članic koristilo zdravju državljanov Unije in zmanjšalo stroške; |
397. |
poziva Komisijo, države članice in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, naj sodelujejo in izpopolnijo sistem za zgodnje opozarjanje in odzivanje; poudarja, da je treba ta sistem, ki se je uporabljal zelo pogosto, posodobiti v skladu s tehnološkimi novostmi, da se omogoči njegova optimalna raba; |
398. |
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0143 (glej stran 26 tega Uradnega lista).
(6) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(7) Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).
(8) Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).
(9) Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).
(10) Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).
(11) Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (UL L 180, 19.7.2000, str. 22).
(12) Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).
(13) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).
(14) Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (UL L 328, 6.12.2008, str. 55).
(15) Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (UL C 199 E, 7.7.2012, str. 112).
(16) UL C 378, 24.12.2013, str. 1.
(17) Glej Prilogo III k posebnemu poročilu št. 14/2016, str. 74–76.
(18) Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).
(19) Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).
(20) Direktiva (EU) 2015/1513 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 239, 15.9.2015, str. 1).
(21) Posebno poročilo št. 16/2011 z naslovom Finančna pomoč EU za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem: dosežki in prihodnji izzivi.
(22) Jadrové vyrad'ovacia spoločnost' (JAVYS): lastnik jedrske elektrarne Bohunice, odgovoren za njeno razgradnjo.
(23) Glej COM(2011) 783, uredbi Sveta (Euratom) št. 1368/2013 (UL L 346, 20.12.2013, str. 1) in (Euratom) št. 1369/2013 (UL L 346, 20.12.2013, str. 7) ter Izvedbeni sklep Komisije C(2014) 5449.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/101 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1609
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0269/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo za proračunsko leto 2015 (3), |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2015 (COM(2016) 628), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki mu je priložen (SWD(2016) 322), |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo za proračunsko leto 2015 z odgovorom agencije (4), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (5) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05874/2017 – C8-0038/2017), |
— |
ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 62, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti člena 14(3), |
— |
ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (8), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66, |
— |
ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije 2013/776/EU z dne 18. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo ter razveljavitvi Sklepa 2009/336/ES (9), |
— |
ob upoštevanju člena 93 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0150/2017), |
A. |
ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe in ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije proračun izvršuje v sodelovanju z državami članicami, na lastno odgovornost in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
1. |
podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije, ter v resoluciji z dne 27. aprila 2017 o posebnih poročilih Računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za proračunsko leto 2015 (10); |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep skupaj s sklepom o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 417, 11.11.2016, str. 2.
(4) UL C 449, 1.12.2016, str. 51.
(5) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(6) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(7) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
(8) UL L 297, 22.9.2004, str. 6.
(9) UL L 343, 19.12.2013, str. 46.
(10) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0144 (glej stran 66 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/103 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1610
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0269/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja za proračunsko leto 2015 (3), |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2015 (COM(2016) 628), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki mu je priložen (SWD(2016) 322), |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja za proračunsko leto 2015 z odgovorom agencije (4), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (5) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05874/2017 – C8-0038/2017), |
— |
ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 62, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti člena 14(3), |
— |
ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (8), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66, |
— |
ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije 2013/771/EU z dne 17. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja ter razveljavitvi Sklepov 2004/20/ES in 2007/372/ES (9), |
— |
ob upoštevanju člena 93 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0150/2017), |
A. |
ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe in ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije proračun izvršuje v sodelovanju z državami članicami, na lastno odgovornost in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
1. |
podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije, ter v resoluciji z dne 27. aprila 2017 o posebnih poročilih Računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za proračunsko leto 2015 (10); |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep skupaj s sklepom o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 417, 11.11.2016, str. 10.
(4) UL C 449, 1.12.2016, str. 61.
(5) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(6) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(7) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
(8) UL L 297, 22.9.2004, str. 6.
(9) UL L 341, 18.12.2013, str. 73.
(10) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0144 (glej stran 66 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/105 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1611
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0269/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Izvajalske agencije za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano za proračunsko leto 2015 (3), |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2015 (COM(2016) 628), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki mu je priložen (SWD(2016) 322), |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Izvajalske agencije za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano za proračunsko leto 2015 z odgovorom agencije (4), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (5) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05874/2017 – C8-0038/2017), |
— |
ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 62, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti člena 14(3), |
— |
ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (8), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66, |
— |
ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije 2013/770/EU z dne 17. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za potrošnike, zdravje in hrano ter razveljavitvi Sklepa 2004/858/ES (9), |
— |
ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije 2014/927/EU z dne 17. decembra 2014 o spremembi izvedbenega sklepa 2013/770/EU, da se Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje in hrano preoblikuje v Izvajalsko agencijo za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (10), |
— |
ob upoštevanju člena 93 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0150/2017), |
A. |
ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe in ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije proračun izvršuje v sodelovanju z državami članicami, na lastno odgovornost in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
1. |
podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije, ter v resoluciji z dne 27. aprila 2017 o posebnih poročilih Računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za proračunsko leto 2015 (11); |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep skupaj s sklepom o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 417, 11.11.2016, str. 2.
(4) UL C 449, 1.12.2016, str. 41.
(5) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(6) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(7) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
(8) UL L 297, 22.9.2004, str. 6.
(9) UL L 341, 18.12.2013, str. 69.
(10) UL L 363, 18.12.2014, str. 183.
(11) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0144 (glej stran 66 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/107 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1612
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0269/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta za proračunsko leto 2015 (3), |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2015 (COM(2016) 628), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki mu je priložen (SWD(2016) 322), |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta za proračunsko leto 2015 z odgovorom agencije (4), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (5) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05874/2017 – C8-0038/2017), |
— |
ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 62, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti člena 14(3), |
— |
ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (8), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66, |
— |
ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije 2013/779/EU z dne 17. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta ter razveljavitvi Sklepa 2008/37/ES (9), |
— |
ob upoštevanju člena 93 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0150/2017), |
A. |
ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe in ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije proračun izvršuje v sodelovanju z državami članicami, na lastno odgovornost in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
1. |
podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije, ter v resoluciji z dne 27. aprila 2017 o posebnih poročilih Računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za proračunsko leto 2015 (10); |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep skupaj s sklepom o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 417, 11.11.2016, str. 9.
(4) UL C 449, 1.12.2016, str. 157.
(5) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(6) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(7) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
(8) UL L 297, 22.9.2004, str. 6.
(9) UL L 346, 20.12.2013, str. 58.
(10) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0144 (glej stran 66 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/109 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1613
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za raziskave za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0269/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Izvajalske agencije za raziskave za proračunsko leto 2015 (3), |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2015 (COM(2016) 628), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki mu je priložen (SWD(2016) 322), |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Izvajalske agencije za raziskave za proračunsko leto 2015 z odgovorom agencije (4), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (5) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05874/2017 – C8-0038/2017), |
— |
ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 62, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti člena 14(3), |
— |
ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (8), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66, |
— |
ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije 2013/778/EU z dne 13. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za raziskave ter razveljavitvi Sklepa 2008/46/ES (9), |
— |
ob upoštevanju člena 93 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0150/2017), |
A. |
ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe in ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije proračun izvršuje v sodelovanju z državami članicami, na lastno odgovornost in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
1. |
podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za raziskave glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije, ter v resoluciji z dne 27. aprila 2017 o posebnih poročilih Računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za proračunsko leto 2015 (10); |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep skupaj s sklepom o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za raziskave, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 417, 11.11.2016, str. 11.
(4) UL C 449, 1.12.2016, str. 230.
(5) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(6) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(7) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
(8) UL L 297, 22.9.2004, str. 6.
(9) UL L 346, 20.12.2013, str. 54.
(10) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0144 (glej stran 66 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/111 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1614
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za inovacije in omrežja za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0269/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Izvajalske agencije za inovacije in omrežja za proračunsko leto 2015 (3), |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2015 (COM(2016) 628), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki mu je priložen (SWD(2016) 322), |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Izvajalske agencije za inovacije in omrežja za proračunsko leto 2015 z odgovorom agencije (4), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (5) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05874/2017 – C8-0038/2017), |
— |
ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 62, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti člena 14(3), |
— |
ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (8), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66, |
— |
ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije 2013/801/EU z dne 23. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za inovacije in omrežja ter razveljavitvi Sklepa 2007/60/ES spremenjenega s Sklepom 2008/593/ES (9), |
— |
ob upoštevanju člena 93 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0150/2017), |
A. |
ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe in ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije proračun izvršuje v sodelovanju z državami članicami, na lastno odgovornost in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
1. |
podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za inovacije in omrežja glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije, ter v resoluciji z dne 27. aprila 2017 o posebnih poročilih Računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za proračunsko leto 2015 (10); |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep skupaj s sklepom o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za inovacije in omrežja, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 417, 11.11.2016, str. 11.
(4) UL C 449, 1.12.2016, str. 219.
(5) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(6) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(7) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
(8) UL L 297, 22.9.2004, str. 6.
(9) UL L 352, 24.12.2013, str. 65.
(10) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0144 (glej stran 66 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/113 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1615
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0269/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Komisije o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2015 (COM(2016) 446), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2015 (COM(2016) 628), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki mu je priložen (SWD(2016) 322), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 z odgovori institucij (3) in posebnih poročil Računskega sodišča, |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05876/2017 – C8-0037/2017), |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05874/2017 – C8-0038/2017), |
— |
ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 62, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (6), zlasti člena 14(2) in (3), |
— |
ob upoštevanju člena 93 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0150/2017), |
1. |
odobri zaključni račun za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije, ter v resoluciji z dne 27. aprila 2017 o posebnih poročilih Računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za proračunsko leto 2015 (7); |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču, nacionalnim parlamentom ter nacionalnim in regionalnim revizijskim institucijam držav članic in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(6) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
(7) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0144 (glej stran 66 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/115 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1616
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek IV – Sodišče Evropske unije
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0272/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju členov 314(10), 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0136/2017), |
1. |
podeli razrešnico sodnemu tajniku Sodišča Evropske unije glede izvrševanja proračuna Sodišča Evropske unije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Sodišču Evropske unije, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter Evropski službi za zunanje delovanje in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/116 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1617
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek IV – Sodišče Evropske unije
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek IV – Sodišče Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0136/2017), |
A. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2015 navedlo, da ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti v zvezi z revidiranimi področji, ki so se nanašala na človeške vire in javna naročila Sodišča Evropske unije; |
2. |
pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče na podlagi revizijskega dela sklenilo, da v skupnih plačilih za upravne in druge odhodke Sodišča Evropske unije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, ni bilo pomembnih napak; |
3. |
ugotavlja, da je proračun Sodišča Evropske unije v letu 2015 znašal 357 062 000 EUR (leta 2014 je znašal 355 367 500 EUR) in da je bila stopnja izvrševanja 99 %; pozdravlja zelo visoko stopnjo izkoriščenosti v letu 2015, ki je bila enaka stopnji v letu 2014; |
4. |
ugotavlja, da so načrtovani prihodki Sodišča Evropske unije za proračunsko leto 2015 znašali 44 856 000 EUR; poziva Sodišče Evropske unije, naj pojasni, zakaj so ugotovljene upravičenosti v proračunskem letu 2015 za 10,4 % višje od načrtovanih (49 510 442 EUR); |
5. |
ugotavlja, da prihodki od upravičenosti, prenesenih iz leta 2014 v leto 2015, znašajo 84 620,37 EUR in da 84,28 % predstavlja dohodke oseb, ki delajo z institucijami in drugimi organi Unije; |
6. |
ugotavlja, da je proračun Sodišča Evropske unije večinoma upravne narave in da se približno 75 % porabi za odhodke v zvezi z zaposlenimi na Sodišču, preostanek pa za stavbe, pohištvo, opremo in posebne naloge, ki jih to izvaja; poudarja pa, da se uvedba oblikovanja proračuna glede na uspešnost ne bi smela uporabljati le za proračun institucije kot celoto, temveč bi morala zajemati sklop posebnih, izmerljivih, dosegljivih, realnih in časovno določenih (SMART) ciljev v letnih načrtih za posamezne oddelke in enote ter osebje; v zvezi s tem poziva Sodišče, naj načelo oblikovanja proračuna glede na uspešnost uvede v svoje vsakodnevne dejavnosti; |
7. |
pozdravlja storilnost pravosodnih dejavnosti Sodišča Evropske unije v letu 2015, ko je bilo pred tremi sodišči predloženih 1 711 zadev in zaključenih 1 755 zadev; ugotavlja, da je to v zgodovini Sodišča Evropske unije največje število zadev na leto; |
8. |
ugotavlja, da je Sodišče Evropske unije v letu 2015 zaključilo 616 zadev, kar je manj kot v prejšnjem letu (719 zaključenih zadev v letu 2014), predloženih pa mu je bilo 713 novih zadev (v primerjavi s 622 zadevami v letu 2014); |
9. |
je seznanjen, da je Splošno sodišče v letu 2015 prejelo 831 novih zadev, obravnavalo pa 987 zadev, kar pomeni, da se je število postopkov v primerjavi s prejšnjimi leti v splošnem povečalo; |
10. |
ugotavlja, da je Sodišče za uslužbence v letu 2015 tako kot v letu 2014 zaključilo 152 zadev in imelo 167 novih zadev; poudarja, da je sodišče deset let po ustanovitvi leta 2015 delovalo zadnje leto; meni, da bi moralo Sodišče Evropske unije izvesti poglobljeno oceno teh desetih let delovanja; |
11. |
ugotavlja, da statistični podatki za leto 2015 potrjujejo razvoj iz zadnjih let v zvezi s povprečnim trajanjem postopkov, ki ostaja zadovoljivo (za Sodišče 15,3 meseca za zahteve za predhodno stališče (v primerjavi s 15 meseci v letu 2014), 1,9 meseca za nujne zahteve za predhodno stališče (v primerjavi z 2,2 meseca v letu 2014), 17,6 meseca za neposredne ukrepe (v primerjavi z 20 meseci v letu 2014) in 14 mesecev za pritožbe (v primerjavi s 14,5 meseca v letu 2014); za Sodišče 20,6 meseca (v primerjavi s 23,4 meseca leta 2014) in za Sodišče za uslužbence 12,1 meseca (v primerjavi z 12,7 meseca leta 2014) za vse vrste primerov; meni, da spremembe statuta Sodišča, sprejetega leta 2015, lahko le dodatno okrepijo to racionalizacijo; |
12. |
pozdravlja dejstvo, da se je število rešenih primerov med letoma 2007 in 2015 povečalo za 57 %, v glavnem zaradi prizadevanj za usklajevanje pristojnosti in pomožnega osebja, ne glede na zelo majhno povečanje števila pomožnega osebja v tem obdobju; |
13. |
ugotavlja, da je bila leta 2015 sprejeta pravosodna arhitekturna reforma Sodišča Evropske unije, ki jo je spremljala priprava novega poslovnika Splošnega sodišča; je seznanjen s tem, da bo reforma s podvojitvijo števila sodnikov Splošnega sodišča v tristopenjskem postopku do leta 2019 Sodišču omogočila, da bo še naprej kos povečanemu številu zadev; se veseli analize dosežkov te reforme v zmogljivosti Sodišča Evropske unije, da zadeve zaključi v razumnem obdobju in pri tem spoštuje zahteve po poštenem sojenju; |
14. |
meni, da bo reforma pravosodnega sistema Sodišču Evropske unije omogočila, da se bo lahko hitreje in učinkoviteje soočalo z vedno večjo delovno obremenitvijo in služilo interesom posameznikov, pri čemer bo moralo spoštovati njihove pravice do poštenega sojenja v razumnem roku, v skladu s cilji učinkovite storitve in visoke kakovosti; |
15. |
je seznanjen s prihodnjo prenovo kodeksa ravnanja za člane, v okviru katere bodo pojasnjeni pogoji za izvajanje zunanjih dejavnosti in objava njihovih finančnih interesov; poziva k večji preglednosti zunanjih dejavnosti posameznega sodnika; poziva Sodišče Evropske unije, naj na svojem spletnem mestu in v letnih poročilih o dejavnostih objavi informacije o drugih delovnih mestih in plačanih zunanjih dejavnostih sodnikov; |
16. |
ugotavlja, da je bilo od obveznosti za službena potovanja v višini 295 500 EUR porabljenih samo 41 209 EUR; poudarja, da bi se temu premajhnemu vlaganju lahko izognili; poziva Sodišče Evropske unije, naj izboljša pripravo proračuna in odgovornost v zvezi s proračunom za službena potovanja, in poudarja potrebo po načelu, da morajo biti službena potovanja stroškovno učinkovita; |
17. |
meni, da bi moralo Sodišče Evropske unije dati na voljo splošni pregled udeležencev in vsebino svojih srečanj z zunanjimi strankami, ki se ne nanašajo na njegove pravosodne dejavnosti; |
18. |
zahteva, da Sodišče Evropske unije organu za podelitev razrešnice do junija 2017 predloži seznam sestankov z lobisti, poklicnimi združenji in civilno družbo; poziva Sodišče Evropske unije, naj zapisnike teh sestankov predloži do junija 2017; |
19. |
je zadovoljen z izboljšavami aplikacije eCuria in ugotavlja, da so jo v letu 2015 uporabljale vse države članice; meni, da je treba poleg dematerializacije dokumentov izboljšati tudi varnost podatkov; |
20. |
ugotavlja, da Sodišče Evropske unije glede na svoje letno poročilo o upravljanju za leto 2015 tesno sodeluje s skupino Računskega sodišča, imenovano za izvedbo pregleda njegove uspešnosti; v zvezi s tem ugotavlja, da je na začetku postopka revizije Sodišče oviralo delo revizorske skupine; z zadovoljstvom ugotavlja, da je Sodišče izboljšalo sodelovanje z revizorji in predložilo dodatne dokumente Računskemu sodišču; se zaveda, da je načelo tajnosti posvetovanj nujno za ohranitev neodvisnosti nosilcev odločanja, spodbujanje doslednosti in dokončnosti odločitev in preprečevanje, da bi nosilci odločanja porabili več časa za zagovarjanje svojih odločitev kot za njihovo sprejetje; vendar poudarja, da tajnost posvetovanj kot načelo ab ovo preprečuje vsak zunanji nadzor; zato poziva Sodišče Evropske unije, naj oblikuje mehanizem notranjega nadzora/popravkov, da bi v takih primerih zagotovili ustrezno raven nadzora; |
21. |
ugotavlja, da Sodišče Evropske unije izpolnjuje medinstitucionalni dogovor o zmanjšanju osebja za 5 % v obdobju petih let; |
22. |
je seznanjen z visokim deležem zasedenih delovnih mest (98 %) kljub visoki stopnji fluktuacije zaposlenih na Sodišču Evropske unije in podpira njegovo politiko aktivnega zaposlovanja; poziva ga, naj vzpostavi pravila glede izmeničnega zaposlovanja v javnem in zasebnem sektorju; |
23. |
pozdravlja izmenjavo osebja, ki jo je v letu 2015 izvedlo Sodišče Evropske unije z Evropsko centralno banko, in pričakuje, da se bo sodelovanje v prihodnjih letih nadaljevalo; |
24. |
pozdravlja pobudo Sodišča Evropske unije za izboljšanje uravnotežene zastopanosti spolov na vodstvenih položajih in dejstvo, da je uravnotežena zastopanost spolov na srednjih in višjih vodstvenih položajih leta 2015 dosegla raven med 35 % in 65 %; vendar meni, da so na tem področju možne še dodatne izboljšave; poleg tega ugotavlja, da sta Parlament in Svet določila cilj, da se zagotovi enaka zastopanost med moškimi in ženskami pri imenovanju novih sodnikov Splošnega sodišča (1); |
25. |
poudarja, da mora geografsko ravnotežje, torej razmerje med državljanstvom uslužbencev in velikostjo držav članic, ostati pomemben element upravljanja virov, zlasti v zvezi z državami članicami, ki so pristopile k Uniji leta 2004 ali pozneje; |
26. |
pozdravlja, da je Računsko sodišče doseglo bolj uravnoteženo sestavo uradnikov iz držav članic, ki so pristopile k Uniji pred letom 2004, in tistih, ki so se ji pridružile leta 2004 ali pozneje; vendar je zelo zaskrbljen zaradi velikega geografskega neravnovesja na ravni srednjega in višjega vodstva v škodo držav članic, ki so v Unijo vstopile leta 2004 ali pozneje; poziva Sodišče Evropske unije, naj si prizadeva za izboljšanje tega stanja in Parlamentu poroča o doseženem napredku v zvezi s tem; |
27. |
obžaluje, da so bila notranja pravila Sodišča glede prijavljanja nepravilnosti sprejeta šele na začetku leta 2016; priporoča Sodišču, naj s temi pravili seznani vse zaposlene; poziva Sodišče, naj do junija 2017 posreduje podrobnosti o primerih prijav nepravilnosti v letu 2015, če obstajajo, ter o njihovi obravnavi in reševanju; |
28. |
poziva Sodišče Evropske unije, naj namesto izjave o neobstoju navzkrižja interesov uveljavi obvezno predložitev izjave o interesih, saj je lastna ocena navzkrižja interesov sama po sebi navzkrižje interesov; meni, da mora oceno navzkrižja interesov opraviti neodvisna stran; poziva Računsko sodišče, naj do junija 2017 poroča o uvedenih spremembah in sporoči, kdo preverja stanje na področju navzkrižja interesov; ponavlja, da je preglednost ključni element za zaupanje javnosti; poziva Sodišče, naj določi jasna pravila glede izmeničnega zaposlovanja uradnikov v javnem in zasebnem sektorju (pojav vrtljivih vrat) ter za preprečevanje tega pojava sprejme ukrepe in odvračilne kazni, kot sta denimo zmanjšanje pokojnine ali prepoved dela v podobnih organih za vsaj tri leta; |
29. |
je seznanjen s sodelovanjem Sodišča Evropske unije s Komisijo in službami za tolmačenje Parlamenta v okviru medinstitucionalnega odbora za prevajanje in tolmačenje, zlasti na področju tolmačenja; pričakuje, da se bo sodelovanje razširilo na področje prevajanja, kadar koli bo mogoče in brez ogrožanja odgovornosti Sodišča Evropske unije, ter to podpira; |
30. |
poziva Sodišče Evropske unije, naj mu predloži stroške prevajanja po usklajeni metodologiji, ki je bila dogovorjena v medinstitucionalni delovni skupini o ključnih medinstitucionalnih dejavnostih in kazalnikih uspešnosti; |
31. |
ugotavlja, da se je delovna obremenitev direktorata za prevajanje Sodišča Evropske unije v letu 2015 povečala za 1,4 %, pri čemer se je njegova storilnost zaradi oddajanja nadzora delovne obremenitve v zunanje izvajanje in uvedbe novih orodij za podporo pri prevajanju povečala za 7 %; |
32. |
podpira pregled odhodkov in pogojev uporabe uradnih avtomobilov, ki sta ju skupaj izvedli službi za notranjo revizijo Sodišča Evropske unije in Računskega sodišča; poziva Sodišče Evropske unije, naj v okviru tega pregleda prouči možnost zmanjšanja števila uradnih avtomobilov, ki so na voljo njegovim članom in zaposlenim; poleg tega Sodišče Evropske unije poziva, naj izboljša preverjanje uporabe službenih vozil v zasebne namene; |
33. |
pozdravlja zavezanost Sodišča Evropske unije ambicioznim okoljskim ciljem; spodbuja institucijo, naj uporablja načela zelenega javnega naročanja, ter poziva k vzpostavitvi pravil in zadostnemu proračunu za ogljično izravnavanje; |
34. |
je seznanjen s podrobnimi informacijami o politiki Sodišča Evropske unije glede stavb, zlasti kar zadeva gradnjo pete razširitve sedanjega nepremičninskega sklopa; |
35. |
pozdravlja odprtje zgodovinskega arhiva Sodišča Evropske unije v Zgodovinskem arhivu Unije v Firencah; |
36. |
pozdravlja pobudo Sodišča Evropske unije, da objavi letno poročilo v novem formatu; poziva Sodišče Evropske unije, naj objavi letno poročilo Računskega sodišča, zlasti dele, ki se nanašajo na Sodišče EU; |
37. |
poziva Sodišče Evropske unije, naj izboljša komunikacijsko politiko za državljane Unije; |
38. |
meni, da je odgovor Sodišča Evropske unije na vprašanje Parlamenta (vprašanje št. 26) glede nadomestil nepopoln; poziva Sodišče Evropske unije, naj poda pojasnilo ter jasen in natančen odgovor. |
(1) Glej prilogo k zakonodajni resoluciji Parlamenta z dne 28. oktobra 2015 – Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta – Na ta dan sprejeta besedila, P8_TA(2015)0377.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/120 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1618
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek V – Računsko sodišče
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0273/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju členov 314(10), 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0151/2017), |
1. |
podeli razrešnico generalnemu sekretarju Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna Računskega sodišča za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Računskemu sodišču, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/121 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1619
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek V – Računsko sodišče
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek V – Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 15/2012: Obvladovanje navzkrižij interesov v izbranih agencijah EU, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0151/2017), |
A. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
ceni sodelovanje med Računskim sodiščem in Odborom za proračunski nadzor ter pozdravlja redne povratne informacije na zahtevo Parlamenta; pozdravlja nedavno prakso, ki Parlamentu omogoča predstavljanje pobud Računskemu sodišču za njegov letni delovni program; poziva k še bolj strukturirani vsakoletni razpravi med predsednikom Računskega sodišča in konferenco predsednikov odborov Parlamenta; |
2. |
ugotavlja, da letne računovodske izkaze Računskega sodišča revidira neodvisni zunanji revizor, da bi bila uporabljena ista načela preglednosti in odgovornosti, kot jih revizor uporablja za revidirane subjekte; je seznanjen z mnenjem revizorja, da so računovodski izkazi resničen in pošten prikaz finančnega stanja Računskega sodišča; |
3. |
ugotavlja, da je bil končni znesek odobrenih sredstev Računskega sodišča v letu 2015 132 906 000 EUR (133 498 000 EUR v letu 2014) in da je skupna stopnja izvrševanja proračuna znašala 98,68 %; poudarja, da je bila stopnja izvrševanja nižja kot leta 2014 (98,8 %); |
4. |
poudarja, da je proračun Računskega sodišča povsem upravne narave in da se velik delež porabi za odhodke v zvezi z zaposlenimi v instituciji; poudarja pa, da se uvedba oblikovanja proračuna glede na uspešnost ne bi smela uporabljati le za proračun institucije kot celoto, temveč bi morala zajemati tudi sklop posebnih, izmerljivih, dosegljivih, realnih in časovno določenih (SMART) ciljev v letnih načrtih za posamezne oddelke in enote ter osebje; v zvezi s tem pozdravlja izvajanje načela oblikovanja proračuna v vsakodnevnem delovanju Računskega sodišča; |
5. |
spominja Računsko sodišče, da je v skladu s skupnim pristopom za decentralizirane agencije EU, o katerem so se julija 2012 dogovorili Evropski parlament, Svet in Komisija, (odstavek 54) za revizijo decentraliziranih agencij „v celoti odgovorno Evropsko računsko sodišče, ki vodi vse potrebne upravne postopke in postopke v zvezi z javnimi naročili“; spodbuja Računsko sodišče, naj predstavi predloge za reševanje vprašanja revizije agencij v okviru sedanjega pregleda finančne uredbe in pregleda okvirne finančne uredbe, ki bo sledila; meni, da bi bilo treba to zadevo pojasniti, da bi znatno zmanjšali morebitno pretirano upravno breme decentraliziranih agencij, ne da bi s tem vplivali na potrebo po delu Računskega sodišča in njegovo učinkovitost; |
6. |
ugotavlja, da je bila reforma Računskega sodišča izvedena leta 2015 in da jo Računsko sodišče ocenjuje kot uspešno; z zanimanjem pričakuje vmesno oceno strategije Računskega sodišča za obdobje 2013–2017, vključno z analizo uresničevanja glavnih ciljev reforme; |
7. |
pozdravlja pristop z dodano vrednostjo Unije iz poročil Računskega sodišča; poziva, naj se v sodelovanju z drugimi institucijami EU oblikujejo kazalniki uspešnosti in prednostne naloge za dobro finančno poslovodenje; |
8. |
ugotavlja, da revizija člena 163 finančne uredbe predvideva, „da se posebna poročila pripravijo in sprejmejo v […] obdobju […] 13 mesecev“ (1); ugotavlja, da ta časovni okvir v letu 2015 ni bil upoštevan; poziva Računsko sodišče, naj spoštuje ta časovni okvir, ne da bi bila pri tem ogrožena kakovost poročil; v zvezi s tem spodbuja Računsko sodišče, naj izboljša priporočila v svojih posebnih poročilih, da bodo bolj ciljno usmerjena; |
9. |
meni, da bi morale institucije prejemnice namenjati večji pomen posebnim poročilom Računskega sodišča in da bi morala vključevati letna namenska poročila; poudarja, da bi bilo mogoče povečati učinkovitost posameznih posebnih poročil, če bi jih pravočasno združili v skupine glede na posebna področja politik, s čimer bi Parlamentu omogočili, da bi za posebna poročila Računskega sodišča pripravil ad hoc poročila zunaj ciklusa podelitve razrešnice; |
10. |
obžaluje, da Računsko sodišče do danes ni predstavilo posebnega poročila o navzkrižju interesov v vseh agencijah, zlasti v tistih, ki so povezane z industrijo, to pa navkljub večkratnim zahtevam Parlamenta v njegovih poročilih o razrešnici od leta 2012; poziva Računsko sodišče, naj pripravi in objavi prvo posebno poročilo o navzkrižju interesov do konca junija 2017 ter nato vsako leto; meni, da so letna poročila Računskega sodišča o navzkrižju interesov bistvena za integriteto institucij, organov in agencij EU in da se izogne navzkrižju interesov med agencijami Unije, zlasti tistih, ki delujejo na področju industrije, ter lobističnimi skupinami; |
11. |
ugotavlja, da Računsko sodišče izpolnjuje medinstitucionalni dogovor o zmanjšanju števila zaposlenih za 5 % v obdobju petih let; prosi, da se ga do junija 2017 obvesti, kako je to zmanjšanje usklajeno z novimi zaposlitvami, ki jih je Računsko sodišče izvedlo v letu 2015, in kolikšen je delež novih zaposlitev leta 2015; |
12. |
obžaluje neuravnoteženo zastopanost spolov med člani Računskega sodišča leta 2015, ko je bilo med njimi pet žensk in 23 moških, ter da se je število članic žensk v letu 2016 zmanjšalo na tri; obžaluje tudi, da je na Računskem sodišču še vedno neuravnotežena zastopanost spolov na delovnih mestih višje in srednje vodstvene ravni (30,4 % žensk v primerjavi z 69,6 %); poziva Računsko sodišče, naj spodbuja uravnoteženo zastopanost spolov, zlasti na vodstvenih delovnih mestih; poleg tega poziva Računsko sodišče, naj organu za podelitev razrešnice poroča o tozadevnih sprejetih ukrepih in doseženih rezultatih, pri čemer pa ne sme biti ogroženo poslanstvo Računskega sodišča; |
13. |
poudarja, da mora geografsko ravnotežje, torej sorazmerje med državljanstvom uslužbencev in velikostjo držav članic, ostati pomemben element upravljanja virov, zlasti v zvezi z državami članicami, ki so pristopile k Uniji leta 2004 ali pozneje; pozdravlja, da je Računsko sodišče doseglo splošno uravnoteženo sestavo uradnikov iz držav članic, ki so pristopile k Uniji pred letom 200, in tistih, ki so pristopile leta 2004 ali pozneje; vseeno poudarja, da so te države članice še vedno premalo zastopane na višji ravni uprave in vodstvenih delovnih mestih, kjer je potreben dodaten napredek; |
14. |
je zaskrbljen zaradi visokega števila dni bolniškega dopusta med zaposlenimi; poziva Računsko sodišče, naj si prizadeva za dejavnosti za dobro počutje, da bi prispevalo k boljšemu počutju osebja, da bo lahko uspešneje izvajalo svoje glavno poslanstvo; |
15. |
je seznanjen z metodo, ki jo Računsko sodišče uporablja za izračunavanje bolniškega dopusta zaposlenih; meni, da ta metoda ni primerna za učinkovito izračunavanje odsotnosti zaradi bolezni; poziva Računsko sodišče, naj uporabi sistem izračunavanja na osnovi delovnih dni odsotnosti na posameznega zaposlenega, kot ga uporabljajo druge institucije; |
16. |
je seznanjen, da je Računsko sodišče organiziralo pet dni opravljanja dejavnosti zunaj kraja dela, predvsem pri pripravi reforme Računskega sodišča, pri čemer je sodeloval majhen delež članov osebja (samo 107); poziva Računsko sodišče k boljšemu ciljnemu usmerjanju dejavnosti za dobro počutje, da se vključi proaktivni in pozitivni razvoj človeških virov, pri čemer bi sodelovalo čim več članov osebja; |
17. |
je seznanjen z okrepljenim etičnim okvirom Računskega sodišča za preprečevanje navzkrižij interesov ter kršitev osebja in članov; poziva Računsko sodišče, naj Parlamentu poroča o reviziji notranjih pravil za preprečevanje nadlegovanja; |
18. |
poziva Računsko sodišče, naj uveljavi predložitev izjav o interesih namesto izjav o neobstoju navzkrižja interesov, saj je lastno presojanje o obstoju navzkrižja interesov že samo po sebi navzkrižje interesov; meni, da bi morala neodvisna tretja stran presojati o obstoju navzkrižja interesov; poziva Računsko sodišče, naj do junija 2017 poroča o uvedenih spremembah in sporoči, kdo preverja stanje na področju navzkrižja interesov; ponavlja, da sta integriteta in preglednost ključna za zaupanje javnosti; poziva Računsko sodišče, naj določi jasna pravila glede izmeničnega zaposlovanja uradnikov v javnem in zasebnem sektorju (pojav vrtljivih vrat) ter za preprečevanje tega pojava sprejme ukrepe in odvračilne kazni, kot sta denimo zmanjšanje pokojnine ali prepoved dela v podobnih organih za vsaj tri leta; |
19. |
spominja Računsko sodišče, da morajo decentralizirane agencije Unije sprejeti kodeks dobrega upravnega ravnanja in da se jih spodbuja, naj uporabljajo register za preglednost kot referenčni pripomoček pri stikih z ustreznimi zastopniki; |
20. |
poziva Računsko sodišče, naj pristopi k medinstitucionalnemu sporazumu o obveznem registru za preglednost; |
21. |
pozdravlja vzpostavitev portala za preglednost na spletnem mestu Računskega sodišča, pa tudi dejstvo, da je Računsko sodišče že sprejelo pravila o prijavljanju nepravilnosti; priporoča Računskemu sodišču, naj s temi pravili seznani vse zaposlene; poziva ga, naj do junija 2017 posreduje podrobnosti o primerih prijav nepravilnosti v letu 2015, če obstajajo, ter o njihovi obravnavi in reševanju; |
22. |
je seznanjen, da je imelo Računsko sodišče leta 2015 v lasti tri stavbe, K1, K2 in K3; predlaga Računskemu sodišču, naj vključi načrtovanje prenove teh stavb v letno poročilo o dejavnostih in zagotovi izvajanje najvišjih možnih standardov energetske učinkovitosti med prenovo; |
23. |
je seznanjen s povzetkom nepremičninske politike Računskega sodišča, vključenim v letno poročilo o dejavnostih, in poziva, naj se v prihodnosti zagotovijo podrobnejše informacije glede tega vprašanja; |
24. |
je seznanjen s povečanjem obsega prevajalskih del v letu 2015, ki se je povečalo za skoraj 3 % glede na leto 2014; ugotavlja, da je bila v okviru reforme Računskega sodišča struktura direktorata za prevajanje optimizirana; poziva Računsko sodišče, naj pojasni, kako je direktorat izboljšal svoje delo; |
25. |
je seznanjen s pogajanji med Računskim sodiščem in Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) za obravnavo možnosti upravnega dogovora; poziva Računsko sodišče, naj poroča o napredku pogajanj pri tem vprašanju; |
26. |
ponovno poziva Računsko sodišče, naj v svoja letna poročila o dejavnostih v skladu z obstoječimi pravili o zaupnosti in o varstvu podatkov vključi rezultate in posledice zaključenih primerov urada OLAF, v katerih so bili predmet preiskave Računsko sodišče ali člani osebja; |
27. |
je seznanjen s priporočilom službe notranjega revizorja za razmislek o bolj racionalni uporabi uradnih vozil Računskega sodišča; poziva Računsko sodišče, naj obravnava to vprašanje v sodelovanju s Sodiščem Evropske unije in obvesti Parlament o sprejetih ukrepih za racionalizacijo upravljanja voznega parka; |
28. |
spodbuja prizadevanja in dosežke Računskega sodišča pri zmanjševanju vpliva na okolje; je seznanjen, da je Računsko sodišče leta 2013 uvedlo Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) s ciljem pridobitve certifikata EMAS do konca leta 2016; pozdravlja, da je Računsko sodišče 13. novembra 2015 sprejelo okoljsko politiko, ki formalizira njegovo sodelovanje v visokokakovostni pobudi za okoljsko upravljanje; izraža skrb glede zamude v postopku pridobivanja certifikata EMAS; |
29. |
poudarja pomen širitve sodelovanja z evropskimi univerzami pri oblikovanju posebnih študij o evropski reviziji; poziva Računsko sodišče, naj Parlament obvešča o razvoju in rezultatih tega prihodnjega razširjenega sodelovanja; |
30. |
poziva Računsko sodišče, naj razmisli o možnosti podajanja priporočil o boljšem obveščanju o proračunu Unije, svojih funkcijah in poslanstvu ter o tem, kako to bolj učinkovito pojasniti državljanom Unije. |
(1) Glej člen 251(1) in predlog Komisije COM(2016) 605.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/124 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1620
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0278/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju člena 314(10) in členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99 in 164 do 167, |
— |
ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 7/2016: Upravljanje stavb Evropske službe za zunanje delovanje po svetu, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0122/2017), |
1. |
podeli razrešnico visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede izvrševanja proračuna Evropske službe za zunanje delovanje za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/125 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1621
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0122/2017), |
A. |
ker Parlament med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
pozdravlja, da je po trditvah Računskega sodišča skupna stopnja napake v razdelku 5 (uprava), vključno s proračunom Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), še vedno razmeroma nizka, saj je po ocenah v letu 2015 znašala 0,6 %; |
2. |
ugotavlja, da Računsko sodišče ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti glede letnega poročila o dejavnostih in sistema notranje kontrole ESZD; |
3. |
poziva ESZD, naj odpravi pomanjkljivosti, ki jih je Računsko sodišče odkrilo pri postopkih zaposlovanja lokalnih uslužbencev v delegacijah (tj. pomanjkanja preglednosti glede nekaterih korakov postopka) in postopkov naročanja v delegacijah (zlasti nepravilno ocenjevanje ponudb v primerjavi s tehničnimi specifikacijami ali uporaba nepravilnega postopka naročanja); |
4. |
se strinja z Računskim sodiščem, da je izboljšanje smernic, načrtovanje, usklajevanje in izvedba postopkov javnega naročanja za pogodbe nizke vrednosti pomembno, saj tovrstne pogodbe predstavljajo 4,5 % skupne vrednosti pogodb, sklenjenih leta 2015; podpira namero ESZD, da organizira regionalne seminarje in zagotovi upravno podporo naročanju za celotno mrežo delegacij; |
5. |
poziva ESZD, naj izboljša kakovost svojih izbirnih postopkov z vključitvijo vse potrebne spremne dokumentacije; poziva ESZD k boljšemu usklajevanju postopkov naročanja, ki ga izvajajo delegacije; ponavlja zahtevo, naj se odpravijo ponavljajoče se pomanjkljivosti na tem področju z nadaljnjo upravno podporo delegacijam tam, kjer so razmere najbolj kritične; |
6. |
odobrava, da so bile med pripravo poročila o upravljanju zunanje pomoči za leto 2015 izdane izboljšane in obširnejše smernice za strožji nadzor vodij delegacij, ki se nanašajo tako na odgovornost kot na zahteve poročanja; |
7. |
obžaluje povečanje povprečne stopnje nepravilnosti pri obveznostih na 22,4 % v letu 2015 (v primerjavi z 18,3 % v letu 2014) na ravni predhodnih kontrol; |
8. |
ugotavlja, da je skupni proračun ESZD za leto 2015 znašal 602,8 milijona EUR, kar predstavlja skupno povečanje za 16,2 % v primerjavi z letom 2014 in je posledica prenosa 71,5 milijona EUR iz upravnega proračuna Komisije (25,2 milijona EUR) in iz drugih proračunskih vrstic (do 46,3 milijona EUR) v njen proračun za financiranje skupnih stroškov delegacij Unije, kot so najemnine, varnost predstavništev in stroški IT; opaža, da sredstva Evropskega razvojnega sklada (ERS) niso bila vključena; |
9. |
poudarja, da izvedba upravnega proračuna ESZD ostaja sporna, saj so nekatere delegacije prejele prispevke od Komisije iz 33 različnih proračunskih vrstic, poleg tistih iz lastnega proračuna ESZD; poziva deležnike, naj še naprej izpopolnjujejo in poenostavljajo proračunske vire in ureditve, da bi olajšali izvrševanje proračuna; pozdravlja nedavno ugotovljeno proračunsko ureditev v zvezi z upravnimi stroški ERS, ki bodo od leta 2016 naprej bremenili proračun ESZD na podlagi izračuna standardnega zneska na osebo; |
10. |
je seznanjen, da je proračun sedeža znašal 218,9 milijona EUR, od tega 140,5 milijona EUR (ali 64,7 %) za izplačilo plač in drugih pravic notranjih uslužbencev in zunanjih sodelavcev, 30 milijonov EUR (ali 13,7 %) za stavbe in 30,7 milijona EUR v povezavi s sistemi IT, za opremo in pohištvo; |
11. |
ugotavlja, da je bil proračun delegacij v višini 383,9 milijona EUR razdeljen na 155,8 milijona EUR (tj. 40,6 %) za stavbe in z njimi povezane stroške, 105,5 milijona EUR (27,5 %) za prejemke notranjih uslužbencev, 60,1 milijona EUR (ali 15,7 %) za zunanje sodelavce in zunanje službe, 20,6 milijona EUR (5,4 %) za druge izdatke v zvezi z osebjem in 41,9 milijona EUR (10,9 %) za druge upravne izdatke; ugotavlja tudi, da je bilo od Komisije prejetih 204,7 milijona EUR za upravne stroške uslužbencev Komisije, napotenih v delegacije Unije; |
12. |
ponovno izraža zahtevo, da je treba zlasti v delegacijah posvetiti pozornost neprekinjenemu poslovanju in upravljanju dokumentov kot ključnima standardoma kontrole, pa tudi kot pomembnima sestavnima deloma upravljanja, zlasti za razpoložljivost in zanesljivost informacij, ki se uporabljajo za različne namene upravljanja, tj. spremljanje in ocenjevanje dejavnosti in projektov ter poročanje o njih; |
13. |
opaža, da sta samo dve delegaciji izrazili pridržke v zvezi z neustreznim razpisnim postopkom in pomanjkanjem ključnih informacij o upravljanju, ki se uporabijo v izjavi o zanesljivosti; |
14. |
podpira redne stike med ESZD in službami Komisije, ki se ukvarjajo z zunanjimi zadevami, pri preprečevanju in odkrivanju goljufij; |
15. |
podpira ustanovitev regionalnega centra Evrope, to je pobude, namenjene zagotavljanju boljše upravne pomoči delegacijam Unije na področjih finančnega poslovodenja, naročanja in človeških virov; z zadovoljstvom pričakuje prejem ocene pilotnega projekta v letu 2017; spodbuja ESZD, naj nadaljuje to prakso združevanja znanja in izkušenj kot primerno v drugih regijah, da bi postopoma zmanjšali upravno breme in stroške v delegacijah; |
16. |
meni, da je bistveno, da se vodja delegacij poleg svojih političnih dolžnosti redno seznanja s svojo ključno vlogo v splošni krepitvi zaupanja, upravljanja in odgovornosti, zlasti glede tehtanja različnih sestavnih delov, ki lahko spodbudijo izdajo pridržka; spodbuja ESZD, naj ponudi usposabljanje ter strokovno znanje in izkušnje vodjem delegacij, zlasti diplomatom držav članic; |
17. |
opaža spremembe in racionalizacijo organizacije ESZD za poenostavitev linij poročanja in pretoka informacij, ki ESZD olajšujejo oblikovanje odzivov na krize ali politične izzive, in za zmanjšanje hierarhičnih ravni z manj direktorati; |
18. |
priznava pomembno značilnost upravljanja človeških virov v okviru ESZD s „tremi viri“ zaposlovanja, upravljanjem napotitve v delegacije in hkrati z doseganjem letnega zmanjšanja osebja, ki je leta 2015 znašalo 17 delovnih mest na sedežu; |
19. |
ugotavlja, da predstavljajo diplomati iz držav članic 32,9 % skupnega števila zaposlenih na ravni administratorjev v ESZD (tj. 307 oseb) v primerjavi s 33,8 % v letu 2014; poudarja, da je ta delež višji v delegacijah s 43,1 % ali 166 diplomatov iz držav članic in 25,7 % na sedežih; poziva k bolj uravnoteženi razporeditvi osebja in želi opomniti ESZD na pomembnost združevanja strokovnega znanja osebja držav članic in ESZD na vseh ravneh; |
20. |
poudarja, da je bilo 63 diplomatov iz držav članic napotenih kot vodje delegacij, kar predstavlja 47 % od skupno 134 delovnih mest vodij delegacij; opozarja, da teh 63 delovnih mestih ni bilo uravnoteženo razdeljenih po spolu, saj je razmerje med spoloma na teh delovnih mestih 16 % proti 84 %, ter da je bilo na teh 63 delovnih mestih zaposlenih le 16 državljanov držav članic, ki so se pridružile Uniji leta 2004 ali pozneje; ugotavlja tudi, da je med 29 namestniki vodij delegacij med spoloma neravnotežje v razmerju 24 % proti 76 % ter da je 6 namestnikov vodij delegacij diplomatov držav članic; |
21. |
opaža, da se je število napotenih nacionalnih strokovnjakov iz držav članic v letu 2015 še naprej povečevalo (8 % več kot leta 2014) in doseglo število 434 (od tega 376 premeščenih na sedež in 58 v delegacije); ugotavlja, da so nacionalne uprave plačevale 40 % (ali 151) od 376 napotenih nacionalnih strokovnjakov v Bruslju; |
22. |
želi opomniti ESZD, da je treba v celoti spoštovati kadrovsko formulo za razmerje med osebjem, ki prihaja iz držav članic in iz institucij Unije, ki je določena v sklepu Sveta o ustanovitvi ESZD; |
23. |
ugotavlja, da je v splošni porazdelitvi po spolu z razmerjem 47 % proti 53 % med vsemi zaposlenimi skoraj dosežena izenačenost, vendar jih je na ravni administratorjev razlika med deležema 31,7 % proti 68,3 % (v primerjavi z 31 % proti 69 % leta 2014); opaža, da je ta 30-odstotni delež stabilen že od leta 2011; |
24. |
ponavlja svojo zaskrbljenost glede neravnovesja med spoloma na vodstvenih položajih, saj je trenutno na tej ravni razmerje 21,4 % proti 78,6 %; obžaluje, da ostaja delež drugega spola, ki se prijavlja na vodstvene položaje, na nizki 16-odstotni ravni; meni, da je napredek v tem pogledu pomemben, in zato poziva ESZD, naj preoblikuje svoje pogoje in politike zaposlovanja, da bo na vodstvene položaje v enaki meri pritegnil oba spola; |
25. |
ponovno izjavlja, da bi moralo biti geografsko ravnovesje, predvsem razmerje med nacionalnostjo uslužbencev in velikostjo držav članic, pomemben element upravljanja človeških virov ESZD, zlasti v zvezi z državami članicami, ki so pristopile k Uniji leta 2004 ali pozneje; je resno zaskrbljen zaradi nadaljnje premajhne zastopanosti navedenih držav članic na ravni uslužbencev in vodstva; zato poziva ESZD, naj si prizadeva znatno izboljšati to stanje; poudarja, da so te države članice zlasti premalo zastopane na višjih upravnih ravneh in vodstvenih položajih, pri čemer je še treba doseči občuten napredek; |
26. |
pozdravlja zavezo podpredsednice/visoke predstavnice, ki jo je dala Parlamentu, da se bo obravnavalo obstoječe neravnovesje s preveliko zastopanostjo nacionalnih diplomatov na položajih vodij delegacij, in poziva ESZD, naj v letu 2017 predloži pregled svoje politike človeških virov, obravnava vprašanja, kot so uravnotežena zastopanost spolov in mobilnost uslužbencev med institucijami, hkrati pa upošteva tudi svoj vpliv glede človeških virov za krepitev „zunanjega delovanja in vidnosti Unije s pomočjo globalne strategije Unije“; |
27. |
spodbuja ESZD k nadaljnjemu razvoju vloge delegacij Unije, zlasti glede lajšanja in podpiranja sodelovanja med državami članicami pri zagotavljanju konzularne pomoči; |
28. |
želi opomniti ESZD, da je meja med gospodarsko diplomacijo in lobiranjem zabrisana; zato poziva ESZD, naj se pridruži prihodnjemu medinstitucionalnemu sporazumu o obveznem registru za preglednost in vanj, kolikor je pravno mogoče, vključi delegacije Unije; |
29. |
je seznanjen z letnimi odhodki v višini 160 milijonov EUR, namenjenimi za mrežo delegacij Unije, ki predstavljajo več kot 50-odstotno povečanje v primerjavi s prejšnjim proračunskim letom; ugotavlja, da 80 % delegacij še vedno najema prostore, najemnine pa so leta 2015 znašale 53,04 milijona EUR; pozdravlja posojilo v višini 200 milijonov EUR za boljše upravljanje nepremičninske politike in zmanjšanje nabavnih stroškov delegacij; obžaluje, da je kljub posojilu in povečanju odhodkov le nekaj stavb v lasti ESZD; poziva ESZD, naj poleg pogodb o poslopjih delegacij za obravnavano leto v svojem letnem poročilu o dejavnostih predstavi tudi pregled stanja, kar zadeva vsa poslopja delegacij; |
30. |
poziva ESZD, naj revidira svojo nepremičninsko politiko v skladu s priporočili Računskega sodišča iz posebnega poročila št. 7/2016, zlasti kar zadeva:
|
31. |
poziva ESZD, naj še naprej razvija uporabo površin, zlasti s prednostno obravnavo posameznih primerov nezasedenih ali nepotrebno velikih prostorov in s tem povezanih dodatnih stroškov, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče (7,8 milijona EUR), hkrati pa priznava izzive upravljanja stavb v pogosto zapletenih okoliščinah; |
32. |
poudarja, da sta odkup terjatev pri uporabi stavb in nadaljnji razvoj lokalnega sodelovanja na področju upravljanja stavb v skupnem interesu ESZD in držav članic, posebno in nenehno pozornost pa velja nameniti stroškovni učinkovitosti, varnostnim vprašanjem in zunanji podobi Unije; |
33. |
pozdravlja povečanje projektov skupnih lokacij delegacij Unije in držav članic ter podpis šestih memorandumov o soglasju za skupne lokacije v letu 2015, kar je do konca leta 2015 vodilo do 86 projektov skupnih lokacij; spodbuja ESZD, naj še naprej išče nove načine, kako razširiti to dobro prakso; meni, da bi morala ta politika vključevati inovativne pristope, ki bi opredeljevali tako usklajeno strategijo skupnih lokacij z državami članicami, ki si to želijo, kot tudi ustrezne dogovore o deljenju stroškov, povezanih s stavbami in logistiko; opaža, da se ureditve skupnih lokacij nanašajo tudi na subjekte, ki prispevajo k upravljanju zunanje politike, kot so Evropska investicijska banka, službe GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO), misije na področju skupne varnostne in obrambne politike ter posebni predstavniki Unije; |
34. |
obžaluje pomanjkljivo evidentiranje in nepravilnosti v informacijskem sistemu za upravljanje pisarniških stavb in rezidenc delegacij; poziva k rednemu pregledu popolnosti in zanesljivosti podatkov, ki jih določajo delegacije Unije, da bi poglobili splošno načrtovanje površin, lokacij in povrnitev stroškov; |
35. |
poziva ESZD, naj okrepi nadzor nad upravljanjem in orodja za spremljanje stroškov nepremičninske politike, da bi zagotovili natančen pregled in spremljanje vseh odhodkov na tem področju; meni, da bi se bilo treba osredotočiti na spremljanje zgornjih mej, ki so določene v nepremičninski politiki, in tako zmanjšati skupno letno najemnino za prostore delegacij in s tem povezane periodične stroške ter zagotoviti ustreznost finančnih prispevkov, ki jih plačujejo ostali subjekti, nameščeni na isti lokaciji, na kritje tekočih stroškov, povezanih z uporabo skupnih lokacij, in na primernost stroškov v primerjavi z razmerami na lokalnih trgih; |
36. |
meni, da bi bilo treba hitro razviti pravno in tehnično strokovno znanje na področju nepremičninskega upravljanja, ob tem pa upoštevati vsakršno stroškovno učinkovito alternativo, kot je najem zunanjih strokovnjakov, na primer lokalnih posrednikov, za pregled trga ali morebitna pogajanja z najemodajalci; |
37. |
poziva ESZD, naj pripravi letni seznam pregledov v delegacijah; |
38. |
poziva ESZD, naj dovoli, da inšpektorat za delegacije pregleda zadnjih pet najemnih ali kupoprodajnih pogodb za rezidence veleposlanikov EU, vključno s tisto v Tirani (Albanija), in Parlamentu posreduje poročilo; |
39. |
podpira izvajanje srednje- in dolgoročne strategije, ki upošteva vse možnosti na tem področju, od prednostnih naložb ali možnosti odkupa pa vse do podaljšanja najema ali delitve prostorov z državami članicami, ob tem pa upošteva projekcije strokovnjakov, načrtovanje politike in razvoj; |
40. |
spodbuja ESZD, naj v svoji nepremičninski politiki še naprej uporablja sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) pa tudi načelo zelenega javnega naročanja, ob hkratnem razumevanju, da lokalne razmere v 139 delegacijah zahtevajo določeno stopnjo prožnosti; |
41. |
je mnenja, da je treba varnost ESZD in njenih delegacij še okrepiti, in poziva ESZD, naj ji da prednost pri izbiranju stavb in prostorov za svoje delegacije; meni, da bi morala biti varnost stavb sestavni del njene nepremičninske politike in da bi bilo treba program evakuacije in njene odločitve glede evakuacije po potrebi usklajevati z zadevnimi predstavništvi držav članic. |
42. |
pozdravlja, da ESZD predvideva projekt skupne vizije in skupnega ukrepanja s ciljem uresničevanja močnejše Evrope, ki bo prispevala k miru in varnosti v regiji in po celem svetu; |
43. |
poziva ESZD, naj izboljša svojo komunikacijsko politiko za državljane Unije. |
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/129 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1622
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0274/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3), |
— |
ob upoštevanju izjave (4) o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju členov 314(10), 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0144/2017), |
1. |
podeli razrešnico generalnemu sekretarju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora glede izvrševanja proračuna Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Odboru regij, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/130 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1623
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0144/2017), |
A. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da v plačilih za upravne in druge odhodke Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v nadaljnjem besedilu: odbor) kot celoti za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, ni bilo pomembnih napak; |
2. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2015 ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti v zvezi z revidiranimi področji, ki so se nanašala na človeške vire in javna naročila odbora; |
3. |
ugotavlja, da je proračun odbora v letu 2015 znašal 129 100 000 EUR (128 559 380 EUR leta 2014), stopnja uporabe pa je znašala 95,9 %; poudarja, da se je stopnja uporabe v letu 2015 nekoliko zvišala v primerjavi z letom 2014; |
4. |
ugotavlja, da je proračun odbora predvsem upravne narave in da se velik delež porabi za odhodke v zvezi z zaposlenimi v instituciji, preostanek pa za stavbe, pohištvo, opremo in razne tekoče stroške; poudarja pa, da se oblikovanje proračuna glede na uspešnost ne bi smelo uporabljati le za proračun odbora kot celoto, temveč bi moralo zajemati tudi sklop specifičnih, merljivih, dosegljivih, realističnih in časovno določenih (SMART) ciljev posameznih oddelkov in enot ter letne načrte zaposlenih; v zvezi s tem poziva odbor, naj načelo oblikovanja proračuna glede na uspešnost uvede v svoje vsakodnevne dejavnosti; |
5. |
je seznanjen z ugotovitvami odbora, ki so sledile resoluciji Parlamenta o razrešnici za leto 2014, priloženimi njegovemu letnemu poročilu o dejavnostih; pozdravlja vzpostavitev podporne službe za javna naročila v letu 2015; |
6. |
ugotavlja, da se je z letom 2015 začelo novo mandatno obdobje odbora, kar je morda vplivalo na njegove dosežke, zlasti direktoratov za zakonodajno delo, vključno s tolmačenjem, ter direktoratov za komuniciranje in človeške vire; |
7. |
ugotavlja, da se v poročilu o izvajanju sporazuma o sodelovanju med Parlamentom in odborom (v nadaljnjem besedilu: sporazum) pravočasno in pozitivno ocenjuje sodelovanje med obema institucijama; |
8. |
ugotavlja, da odbor meni, da je treba naravo „dejavnega“ sodelovanja iz sporazuma bolje pojasniti in da se nekateri elementi še ne izvajajo v celoti, zaradi česar je potrebno vztrajno sodelovanje obeh institucij; je prepričan, da bodo nadaljnja prizadevanja za polno izvajanje sporazuma in razvoj sinergij prinesla pozitivne rezultate za obe strani; |
9. |
ponavlja svojo zahtevo, da se skupna ocena proračunskih prihrankov, ki so rezultat sporazuma, vključi v vmesni pregled ali v naslednje poročilo o spremljanju sporazuma; |
10. |
ugotavlja, da mnenja odbora niso dobro vključena v delo Parlamenta in poziva odbor, naj skupaj z generalnim sekretarjem Parlamenta v tem smislu pripravi predloge za poenostavitev postopkov odbora in Parlamenta; |
11. |
je seznanjen s sklenitvijo novega dvostranskega sporazuma o upravnem sodelovanju med odborom in Odborom regij, ki je bil podpisan leta 2015; je prepričan, da ta sporazum zagotavlja dodatno učinkovitost v delovanju obeh odborov; meni, da bi bilo treba predvideti združitev podobnih upravnih funkcij v izogib nepotrebnemu podvajanju dejavnosti; |
12. |
ugotavlja, da je Parlament po terorističnih napadih v Parizu novembra 2015 zaradi pomislekov glede varnosti zaprl neposredni prehod med stavbama RMD in REM; verjame, da bo Parlament ponovno ocenil varnostne razmere, saj bi ponovno odprtje prehoda koristilo vsem trem institucijam; |
13. |
pozdravlja upravne spremembe, uvedene leta 2015, zlasti polno izvajanje stroškovno utemeljenega sistema za povračilo potnih stroškov članov in popolno preoblikovanje portala članov; poziva odbor, naj pripravi primerjalni letni pregled potnih stroškov članov za leta 2014, 2015 in 2016; |
14. |
ugotavlja, da so člani odbora v skladu z njegovim poslovnikom pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisni in delujejo v splošnem interesu Unije; ugotavlja, da so izjave o interesih članov javno dostopne na spletni strani odbora; poziva odbor, naj se pridruži prihodnjemu medinstitucionalnemu sporazumu o obveznem registru za preglednost; |
15. |
je zaskrbljen zaradi visokega števila praznih delovnih mest v letu 2015 in spodbuja odbor, naj sprejme potrebne ukrepe za izboljšanje svojega postopka zaposlovanja; |
16. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je še vedno prisotno neravnovesje med spoloma na položajih na višji in srednji vodstveni ravni (tj. 30 %/ 70 % v višjem vodstvu); obžaluje tudi geografsko neravnovesje na položajih višjega in srednjega vodstva, zlasti pomanjkanje osebja iz držav članic, ki so k Uniji pristopile leta 2004 ali pozneje; poziva odbor, naj sprejme ukrepe za odpravo teh neravnovesij in naj organu za podelitev razrešnice poroča o sprejetih ukrepih in doseženih rezultatih; |
17. |
je seznanjen z načrtom odbora za izpolnjevanje medinstitucionalnega dogovora (1) o zmanjšanju zaposlenih za 5 % v obdobju petih let; prosi za pojasnilo, kako je to zmanjšanje skladno s stanjem v letu 2016, ki vključuje tri nova delovna mesta; predlaga, da odbor poroča Parlamentu o drugih prihrankih, ki jih je ustvaril, da bi nadomestil morebitno zamudo pri zmanjševanju števila zaposlenih; |
18. |
je zadovoljen, ker so v začetku leta 2016 začela veljati notranja pravila glede prijavljanja nepravilnosti; |
19. |
popolnoma podpira uvedbo delovnih mest svetovalcev za etiko, ki pomagajo v morebitnih primerih, povezanih z nadlegovanjem, in pri posebnem usposabljanju za vodstvene delavce z namenom izboljšanja poznavanja in obravnavanja primerov razkritja nepravilnosti; obžaluje, da je bilo treba tri primere, povezane z nadlegovanjem, rešiti na sodišču; |
20. |
ne more podati mnenja glede ravni odsotnosti zaposlenih zaradi bolniškega dopusta, ker je odbor v zvezi s tem predložil slabo poročilo; poziva odbor, naj pripravi poročilo o bolniškem dopustu svojih zaposlenih, deljenim s številom delovnih dni na bolniškem dopustu posameznega člana osebja; |
21. |
ugotavlja, da je odbor zmanjšal povprečne stroške svojih dejavnosti zunaj prostorov za 35 % na udeleženca v primerjavi z letom 2014 in da je na dogodku sodelovalo samo 218 zaposlenih v primerjavi s 415 v letu 2014; poziva odbor, naj si prizadeva, da bo v svoje dejavnosti za dobro počutje vključil čim več zaposlenih, in tako pripomore k nadaljnjemu izboljšanju počutju svojega osebja; |
22. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da se stopnja zahtevanih, a neuporabljenih storitev tolmačenja zmanjšala s 4,3 % v letu 2014 na 3,5 % v letu 2015; |
23. |
pozdravlja, da se podatki o prevajanju posedujejo v skladu z usklajeno metodologijo, ki jo je določil medinstitucionalni odbor za prevajanje in tolmačenje; je seznanjen s tekočo revizijo kodeksa ravnanja za prevajanje, ki se izvaja skupaj z Odborom regij; |
24. |
ugotavlja, da se je delež zunanjega prevajanja leta 2015 povečal na skoraj 10 %, kar je posledica prehoda osebja v Parlament v skladu s sporazumom; poziva Odbor, naj oceni stroškovno učinkovitost ureditve, ki se zdaj izvaja; |
25. |
pozdravlja strateški okvir odbora za učenje in razvoj, zlasti novo osredotočenje na učenje med sodelavci; prosi odbor, da v naslednje letno poročilo o dejavnostih vključi več informacij o tej posebni metodi; |
26. |
z zadovoljstvom opaža prizadevanja in doslej dosežene rezultate glede izboljšanja okoljskega odtisa odbora in obnovitev certifikata sistema Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS); |
27. |
je seznanjen z upravnimi dogovori med odborom in Evropskim uradom za boj proti goljufijam o vzpostavitvi strukturiranega okvira za sodelovanje ter lažjo in hitrejšo izmenjavo informacij; |
28. |
pozdravlja informacije o nepremičninski politiki odbora v njegovem letnem poročilu o dejavnostih, zlasti ker je pomembno, da se stroški tovrstne politike ustrezno racionalizirajo in da niso pretirani. |
29. |
je seznanjen s prizadevanji in dosežki odbora, kar zadeva izboljšanje njegove politike obveščanja in komuniciranja; vseeno poudarja, da je bolj kot splošno obveščanje pomembno izboljšati učinkovitost njegovih mnenj o odločanju v Uniji. |
(1) Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 20.12.2013, str. 1).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/133 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1624
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek VII – Odbor regij
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0275/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju členov 314(10), 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0141/2017), |
1. |
podeli razrešnico generalnemu sekretarju Odbora regij glede izvrševanja proračuna Odbora regij za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Odboru regij, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/134 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1625
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek VII – Odbor regij
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek VII – Odbor regij, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0141/2017), |
A. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
ugotavlja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2015 navedlo, da ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti v zvezi z revidiranimi področji, ki so se nanašala na človeške vire in javna naročila Odbora regij (v nadaljnjem besedilu: odbor); |
2. |
zadovoljno ugotavlja, da je Računsko sodišče na podlagi revizijskega dela sklenilo, da v skupnih plačilih za upravne in druge odhodke institucij in organov za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, ni bilo pomembnih napak; |
3. |
ugotavlja, da je proračun odbora predvsem upravne narave in da se velik delež porabi za odhodke v zvezi z zaposlenimi v odboru, preostanek pa za njegove stavbe, pohištvo, opremo in razne tekoče stroške; poudarja pa, da se oblikovanje proračuna glede na uspešnost ne bi smelo uporabljati le za proračun odbora kot celoto, temveč bi moralo zajemati tudi sklop specifičnih, merljivih, dosegljivih, realističnih in časovno določenih (SMART) ciljev posameznih oddelkov in enot ter letne načrte zaposlenih; v zvezi s tem poziva odbor, naj načelo oblikovanja proračuna glede na uspešnost uvede v svoje vsakodnevne dejavnosti; |
4. |
ugotavlja, da je bil odboru za leto 2015 odobren proračun v znesku 88 900 000 EUR (87 600 000 EUR v letu 2014), od tega 87 200 000 EUR odobritev za prevzem obveznosti s stopnjo uporabe 98,2 %; ugotavlja, da se je stopnja uporabe v letu 2015 nekoliko zmanjšala; |
5. |
je seznanjen s sklenitvijo novega dvostranskega sporazuma o upravnem sodelovanju med odborom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom (EESO), ki je bil podpisan leta 2015; je prepričan, da ta sporazum zagotavlja dodatno učinkovitost v delovanju odbora in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora; |
6. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo poročilo o izvajanju sporazuma o sodelovanju med Parlamentom in odborom (v nadaljnjem besedilu: sporazum) pravočasno in pozitivno ocenjuje sodelovanje med obema institucijama; ugotavlja pa, da je treba naravo „dejavnega“ sodelovanja iz sporazuma bolje pojasniti; |
7. |
pozdravlja interes odbora za vzpostavitev bolj sistematičnega pristopa k sodelovanju s Parlamentom, zlasti na političnih področjih, in službo Parlamenta za raziskave; meni, da bo nadaljnji razvoj sinergij imel pozitivne rezultate za obe instituciji; |
8. |
ponovno poudarja svojo zahtevo, da se skupna ocena proračunskih prihrankov, ki so rezultat sporazuma, vključi v naslednje poročilo o spremljanju sporazuma; |
9. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni bil dosežen nobeden od ciljev, ki jih je odbor leta 2015 določil za večjo vključenost Parlamenta in Sveta v dejavnosti v zvezi z mnenji odbora; |
10. |
ugotavlja, da je Parlament po terorističnih napadih v Parizu novembra 2015 zaradi pomislekov glede varnosti zaprl neposredni prehod med stavbama RMD in REM; je prepričan, da bo Parlament ponovno ocenil varnostne razmere, saj bi bilo ponovno odprtje prehoda koristno za vse tri institucije; |
11. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je stopnja izvrševanja plačil v letu 2015 v nekaterih proračunskih postavkah stalno zmanjševala; je seznanjen, da se je z letom 2015 začel šesti mandat odbora; vseeno meni, da odbor ne bi smel dopustiti, da to vpliva na proračunsko upravljanje; poziva odbor, naj izboljša svoje delovanje in se bolje pripravi na začetno leto sedmega mandata odbora; |
12. |
poziva odbor, naj še izboljša preglednost svojih dejavnosti in v svoje letno poročilo o dejavnostih vključi vse razpoložljive podatke o misijah, ki so jih izvedli njegovi člani, s podrobnimi stroški; |
13. |
poziva odbor, naj se pridruži prihodnjemu medinstitucionalnemu sporazumu o obveznem registru za preglednost; |
14. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je zastopanost spolov na višji in srednji vodstveni ravni še vedno neuravnotežena (25 %/75 % v višjem vodstvu in 38 %/62 % v srednjem vodstvu); poziva odbor, naj razmerje spolov uravnoteži ter organu za podelitev razrešnice poroča o ukrepih, ki jih je sprejel v zvezi s tem, in doseženih rezultatih; |
15. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je znotraj vodstvenih položajev vzpostavljeno dobro geografsko ravnovesje; |
16. |
je globoko zaskrbljen zaradi visokega števila dni bolniškega dopusta med zaposlenimi v odboru; poziva odbor, naj oceni razloge, osredotoči svoje upravljanje človeških virov v izboljšanje stanja in svoje dejavnosti za dobro počutje usmeri tako, da bodo vključevale čim več zaposlenih, in s tem pripomore k preprečevanju tovrstnih odsotnosti; |
17. |
je zaskrbljen, da se priporočila revizije o uspešnosti projektov IT za notranjo uporabo ne izvajajo ustrezno; poziva odbor, naj nemudoma izboljša to stanje; |
18. |
pozdravlja, da se podatki o prevajanju zagotavljajo v skladu z usklajeno metodologijo, ki jo je določil medinstitucionalni odbor za prevajanje in tolmačenje; je seznanjen s trenutno revizijo kodeksa ravnanja za prevajanje, ki se izvaja skupaj z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom; |
19. |
ugotavlja, da se je delež prevajalskih del, ki jih opravijo zunanji izvajalci v letu 2015 povečal na skoraj 10 % z 2,57 % v letu 2014, kar je posledica premestitve osebja v Parlament v skladu s sporazumom; poziva Odbor, naj oceni stroškovno učinkovitost nove ureditve, ki se zdaj izvaja; |
20. |
je seznanjen, da je odbor decembra 2015 sprejel pravila o prijavljanju nepravilnosti; poleg tega ugotavlja, da je bil leta 2015 odprt en spis o prijavljanju nepravilnosti; poziva odbor, naj Parlament obvešča o razvoju dogodkov v tej zadevi; |
21. |
meni, da bi moral odbor nemudoma sprejeti nadaljnje ukrepe glede obeh sodb Sodišča za uslužbence (1) in poročila o preiskavi Evropskega urada za boj proti goljufijam (2), poročila Urada Komisije za vodenje in plačevanje posameznih pravic (3) in resolucij Parlamenta (4) ter zagotoviti, da bo pred koncem leta 2017 dosežena pravična, spoštljiva in poštena rešitev zadeve v zvezi z nekdanjim notranjim revizorjem odbora, ki je prijavil nepravilnosti; |
22. |
meni, da bi moral odbor v sodelovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom takoj ukrepati na podlagi sodbe Sodišča za uslužbence v primeru nadlegovanja, v katerega so bili vpleteni uradniki iz obeh institucij (5), in Parlamentu poročati o napredku, prav tako pa pregledati svoje postopke za obravnavo obtožb o nadlegovanju in poskrbeti, da bodo skladni s sodno prakso omenjenega sodišča; |
23. |
z zadovoljstvom opaža prizadevanja in doslej dosežene rezultate glede izboljšanja okoljskega odtisa odbora in obnovitev certifikata sistema Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS); |
24. |
je seznanjen s prizadevanji in dosežki odbora pri krepitvi njegove politike obveščanja in komuniciranja; |
25. |
pozdravlja informacije o nepremičninski politiki odbora v njegovem letnem poročilu o dejavnostih, zlasti ker je pomembno, da se stroški tovrstne politike ustrezno racionalizirajo in da niso pretirani. |
(1) Sodbi Sodišča za uslužbence z dne 7. maja 2013, zadeva F-86/11 (ECLI:EU:F:2011:189), in z dne 18. novembra 2014, zadeva F-156/12 (ECLI:EU:F:2014:247).
(2) Končno poročilo o preiskavi Evropskega urada za boj proti goljufijam z dne 8. oktobra 2003.
(3) Poročilo Urada Komisije za vodenje in plačevanje posameznih pravic z dne 8. maja 2008.
(4) Resolucije Parlamenta z dne 29. januarja 2004 (UL L 57, 25.2.2004, str. 8), 21. aprila 2004 (UL L 330, 4.11.2004, str. 153), 12. aprila 2005 (UL L 196, 27.7.2005, str. 54), 27. aprila 2006 (UL L 340, 6.12.2006, str. 44), 29. aprila 2015 (UL L 255, 30.9.2015, str. 132) in 28. aprila 2016 (UL L 246, 14.9.2016, str. 152) v podporo zadevi v zvezi z notranjim revizorjem odbora.
(5) Sodba Sodišča za uslužbence z dne 26. februarja 2013, zadeva F-124/10: Vassilliki Labiri proti Evropskemu ekonomsko-socialnem odboru (EESO) (ECLI:EU:F:2013:21).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/136 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1626
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0276/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju členov 314(10), 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0142/2017), |
1. |
podeli razrešnico evropski varuhinji človekovih pravic glede izvrševanja proračuna Evropskega varuha človekovih pravic za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/137 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1627
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0142/2017), |
A. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da Računsko sodišče ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti v zvezi z revidiranimi področji, ki so se nanašala na človeške vire in javna naročila Evropskega varuha človekovih pravic (v nadaljevanju: varuh človekovih pravic); |
2. |
pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče na podlagi revizijskega dela sklenilo, da v skupnih plačilih za upravne odhodke varuha človekovih pravic za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, ni bilo pomembnih napak; |
3. |
poudarja, da je proračun varuha človekovih pravic izključno upravne narave in je leta 2015 znašal 10 346 105 EUR (9 857 002 EUR leta 2014); poudarja pa, da se oblikovanje proračuna glede na uspešnost ne bi smelo uporabljati le za proračun varuha človekovih pravic kot celoto, temveč bi moralo zajemati tudi sklop specifičnih, merljivih, dosegljivih, realističnih in časovno določenih (SMART) ciljev v letnih načrtih za posamezne oddelke in enote ter osebje; v zvezi s tem varuha človekovih pravic poziva, naj načelo oblikovanja proračuna glede na uspešnost uvede v svoje vsakodnevne dejavnosti; |
4. |
ugotavlja, da je bilo od vseh sredstev 92,32 % porabljenih za prevzem obveznosti (97,87 % v letu 2014), 86,19 % pa za plačila (93,96 % v letu 2014), pri čemer je stopnja uporabe sredstev znašala 92,32 % (97,87 % v letu 2014); ugotavlja, da se je stopnja uporabe sredstev leta 2015 še naprej nižala; |
5. |
ugotavlja, da je nižanje stopnje uporabe sredstev leta 2015 vplivalo na odločitev varuha človekovih pravic, da zmanjša več proračunskih vrstic, predvsem za službena potovanja, reprezentančne stroške ter objave in prevode, posledično pa tudi proračun zanje; |
6. |
priznava, da je varuh človekovih pravic na čelu institucij Unije, ko gre za preglednost; kljub temu poziva k nadaljnjemu izboljševanju preglednosti pogojev in postopkov zaposlovanja; poziva varuha človekovih pravic, naj navede naloge glavnega svetovalca in pojasni njegov položaj v organigramu; glede na spremembe pred sprejetjem organizacijske strukture institucije novembra 2015 ga poziva tudi, naj na spletnem mestu objavi posodobljeno različico organigrama; |
7. |
pozdravlja nadaljevanje preiskav varuha človekovih pravic o primerih zaposlovanja nekdanjih uradnikov Komisije v zasebnem sektorju; je zaskrbljen zaradi izmeničnega notranjega zaposlovanja med uradom varuha človekovih pravic in drugimi institucijami, ki jih morda varuh človekovih pravic preiskuje, ali med drugimi institucijami, ki izvajajo medsebojni nadzor svojega dela; poziva varuha človekovih pravic, naj analizira razmere in opredeli pravila, da bi preprečili nasprotja interesov, če meni, da je to potrebno; |
8. |
pozdravlja učinkovito izvajanje letnega načrta upravljanja v letu 2015 v okviru strategije do leta 2019; ugotavlja, da je bila dosežena velika večina ciljev, ki jih je varuh človekovih pravic določil za oceno učinkovitosti s ključnimi kazalniki uspešnosti; je prepričan, da se bo ta trend nadaljeval tudi v prihodnjih letih; |
9. |
priznava ključno vlogo varuha človekovih pravic pri postopku uvedbe notranjih pravil za zaščito prijaviteljev nepravilnosti v skladu s členom 22(a), 22(b) in 22(c) Kadrovskih predpisov v institucijah Unije do konca leta 2015; poziva varuha človekovih pravic, naj nenehno spremlja izvajanje teh pravil in oceni, ali zagotavljajo ustrezno zaščito za akreditirane parlamentarne pomočnike Parlamenta; |
10. |
podpira varuha človekovih pravic pri pripravi pravil o preprečevanju nadlegovanja in boju proti njemu; |
11. |
priznava pomen strateških in lastnih pobud varuha človekovih pravic ter ga poziva, naj organ za podelitev razrešnice redno obvešča o učinku preiskav; vseeno ponovno poudarja, da bi morala biti prva prednostna naloga varuha človekovih pravic obravnavati pritožbe državljanov v razumnem roku; poziva ga tudi, naj pri izvajanju dejavnosti v najširšem mogočem pomenu tolmači pojem nepravilnosti ter v sklopu svojega strateškega dela tesneje sodeluje z Odborom Parlamenta za proračunski nadzor; |
12. |
priznava novi opredelitvi javnega in nejavnega interesa, ki sta bili uvedeni z izvedbenimi predpisi za razvrščanje prejetih pritožb; poziva varuha človekovih pravic, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o tem, kako sta ti opredelitvi vplivali na uspešnost; |
13. |
pozdravlja dejstvo, da varuh človekovih pravic na svoji spletni strani objavlja identiteto in druge podatke zunanjih deležnikov, s katerimi se srečuje; |
14. |
priznava rezultate, dosežene pri obravnavanju pritožb v letu 2015, in pozdravlja dejstvo, da so institucije Unije v 90 % upoštevale predloge varuha človekovih pravic; poziva varuha človekovih pravic, naj v letno poročilo o dejavnostih vključi razčlenjene podatke o tem, v kolikšni meri so institucije Unije upoštevale njegove predloge; poziva varuha človekovih pravic, naj pripravi analizo morebitnih vzrokov za neupoštevanje, in poziva institucije Unije, naj še naprej izboljšujejo stopnjo upoštevanja; |
15. |
pozdravlja dejstvo, da je bila dosežena uravnotežena zastopanost spolov na vodstveni ravni v letu 2015; se strinja s podporo varuha človekovih pravic za ukrepe, ki vzdržujejo enako kadrovsko zastopanost moških in žensk; |
16. |
kljub temu obžaluje očitno geografsko neravnotežje na ravni srednjega in višjega vodstva, zlasti pa prekomerno zastopanost vodstvenih delavcev iz države članice, katere državljanka je varuhinja; poziva jo, naj zagotovi trajno izboljšanje teh razmer; |
17. |
je seznanjen z načrtom varuha človekovih pravic, da upošteva medinstitucionalni sporazum o zmanjšanju osebja za 5 % v obdobju petih let, in želi, da se ga obvesti o tem, kako se to zmanjšanje ujema z ocenami iz leta 2016, da se ustvari pet novih delovnih mest; |
18. |
je zaskrbljen zaradi dveh pritožb Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov zoper varuha človekovih pravic v letu 2015 in želi, da se podatki o teh pritožbah predložijo Odboru Parlamenta za proračunski nadzor; |
19. |
pozdravlja dosledno izvajanje pravil sistema Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), dematerializacijo dokumentov, oblikovanje stalnega načrta zelene mobilnosti in uporabo videokonference za srečanja; spodbuja nadaljnje izvajanje načel zelenega javnega naročanja in varuha človekovih pravic poziva, naj vzpostavi predpise in proračun za zmanjšanje emisij ogljika; |
20. |
pozdravlja pojasnilo varuha človekovih pravic, da nima nepremičninske politike, ker njegovo službo gosti Parlament, in poziva, naj se ga obvešča o vseh dogodkih in spremembah sedanjega stanja; |
21. |
pozdravlja vključitev izčrpnih informacij o vseh človeških virih, ki so na voljo varuhu človekovih pravic, razčlenjenih glede na razred, spol in državljanstvo, in poziva, naj se te informacije samodejno vključijo v letno poročilo o dejavnostih varuha človekovih pravic; |
22. |
pričakuje, da si bo varuh človekovih pravic še naprej prizadeval za dosledno kakovost v letnem poročilu o dejavnostih, in ga poziva, naj pripravi obsežno letno poročilo o učinku, ki je pomembno orodje za ocenjevanje njegovega dela; |
23. |
si želi, da bi varuhi človekovih pravic ter organi iz držav članic, pa tudi institucije Unije, v večji meri pomagali Evropskemu varuhu človekovih pravic ter državljane Unije seznanjali z možnostjo, da se lahko v primeru krivične obravnave v institucijah in organih Unije obrnejo na Evropskega varuha človekovih pravic. |
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/139 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1628
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1), |
— |
ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0277/2016) (2), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3), |
— |
ob upoštevanju izjave (4) o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0140/2017), |
1. |
podeli razrešnico Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropski službi za zunanje delovanje ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(2) UL C 380, 14.10.2016, str. 1.
(3) UL C 375, 13.10.2016, str. 1.
(4) UL C 380, 14.10.2016, str. 147.
(5) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/140 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1629
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov; |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0140/2017), |
A. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da v plačilih za upravne in druge odhodke Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (v nadaljevanju: nadzornik) kot celoti za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, ni bilo pomembnih napak ter da so bili pregledani nadzorni in kontrolni sistemi za upravne in druge odhodke učinkoviti; |
2. |
ugotavlja, da Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2015 ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti glede revidiranih področij, ki so se nanašala na človeške vire in javna naročila nadzornika (pet postopkov zaposlovanja, pet postopkov javnih naročil in ena finančna transakcija); poudarja, da je to že četrto leto zapored, ko Računsko sodišče ni odkrilo pomanjkljivosti; |
3. |
ugotavlja, da je skupni dodeljeni proračun nadzornika v letu 2015 znašal 8 760 417 EUR (leta 2014 je znašal 8 012 953 EUR) in da je bila stopnja izvrševanja 96 % (92 % v letu 2014); pozdravlja izboljšani rezultat; |
4. |
ugotavlja, da je proračun nadzornika večinoma upravne narave in da se velik delež porabi za odhodke v zvezi z zaposlenimi v instituciji, preostanek pa za stavbe, pohištvo, opremo in razne tekoče stroške; poudarja pa, da se oblikovanje proračuna glede na uspešnost ne bi smelo uporabljati le za proračun nadzornika kot celoto, temveč bi moralo zajemati tudi sklop specifičnih, merljivih, dosegljivih, realističnih in časovno določenih ciljev (SMART) posameznih oddelkov in enot ter letne načrte zaposlenih; v zvezi s tem poziva nadzornika, naj načelo oblikovanja proračuna glede na uspešnost uvede v svoje vsakodnevne dejavnosti; |
5. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so trije kazalniki sistema notranje kontrole uvrščeni med tiste, za katere so potrebna znatna dodatna prizadevanja, zlasti cilji in kazalniki uspešnosti, ki so priporočeni za uresničevanje ciljev SMART, ter ustrezni, sprejeti, verodostojni, preprosti in zanesljivi kazalniki; pozdravlja zavezo nadzornika, da bo uresničil vsa priporočila v zvezi s kazalniki; |
6. |
ugotavlja, da ima urad nadzornika samo en višji vodstveni položaj, vendar pa je razmerje med spoloma na položajih na srednji vodstveni ravni neuravnoteženo, 40 % in 60 %; poziva nadzornika, naj si še naprej prizadeva, da bi zagotovil čim bolj uravnoteženo zastopanost spolov v okviru politike zaposlovanja in napredovanja; |
7. |
z velikim zadovoljstvom ugotavlja, da je bil vsak uslužbenec nadzornika zaradi bolezni z dela odsoten v povprečju samo 6,6 dneva; |
8. |
poudarja, da je nadzornik organiziral različne dogodke po službi; poziva nadzornika, naj poišče možnosti za nagrajevanje uslužbencev, ki največ prispevajo k dejavnostim institucije za dobro počutje, nadaljuje te dejavnosti ter poskuša vključiti čim več zaposlenih; poziva nadzornika, naj s svojimi izkušnjami na tem področju seznani druge institucije Unije; |
9. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je nadzornik imenoval dva zaupna svetovalca za boj proti nadlegovanju, ki sta del mreže Komisije; je seznanjen, da ni bilo prijavljenih primerov nadlegovanja; |
10. |
ugotavlja, da je nadzornik 16. decembra 2015 sprejel kodeks ravnanja za nadzornike; vendar obžaluje, da je ta kodeks bolj splošna izjava in ne vsebuje nobenih pravil za preprečevanje navzkrižja interesov; obžaluje, da življenjepisi in izjave o interesih članov in zaposlenih nadzornika niso na voljo za javno posvetovanje; nadzornika poziva, naj sestavi evidenco ugotovljenih navzkrižij interesov in jo posreduje organu za podelitev razrešnice; |
11. |
pozdravlja dejstvo, da nadzornik zaposlene redno obvešča o sejah vodstva in sklepih sej; |
12. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da nadzornik vsaj na spletnem mestu objavlja informacije o svojih udeležbi na strokovnih srečanjih z organizacijami ali samozaposlenimi posamezniki zunaj institucij Unije (vključno z lobisti); ugotavlja, da so tudi vse konference, ki se jih se udeleži nadzornik, objavljene na njegovem spletnem mestu, vključno z vsemi uradnimi zapiski; nadzornika ponovno poziva, naj v letnem poročilu o dejavnostih navede podrobne informacije o službenih potovanjih članov in zaposlenih, saj predložene informacije niso bile dovolj natančne z vidika jamstev za preglednost in stroškovno učinkovitost; |
13. |
poziva nadzornika, naj se pridruži medinstitucionalnemu sporazumu o obveznem registru za preglednost; |
14. |
je seznanjen, da je bila julija 2015 ustanovljena manjša delovna skupina za oceno pravnih, operativnih in proračunskih sredstev v zvezi z ustanovitvijo Evropskega odbora za varstvo podatkov, ki bo nadomestil delovno skupino iz člena 29; pozdravlja stopnjo uporabe proračunskih sredstev, doseženo v letu 2015; poziva nadzornika, da ugotovitve delovne skupine vključi v letno poročilo o dejavnostih; |
15. |
zlasti pozdravlja svetovalno vlogo nadzornika pri pripravi zakonodaje v svežnju o varstvu podatkov (splošna uredba o varstvu podatkov (1) in direktiva o varstvu podatkov (2)), reforme Europola (3), direktive o evidenci podatkov o potnikih (4), ščita EU-ZDA za zasebnost (5) in mnenja o prvem svežnju reforme skupnega evropskega azilnega sistema (uredba Eurodac, uredba o Evropskem azilnem podpornem uradu (EASO) in dublinska uredba) (6) ter njegovo sodelovanje pri ustanavljanju Evropskega odbora za varstvo podatkov; |
16. |
pozdravlja sodelovanje nadzornika z drugimi institucijami in organi Unije, zlasti na področjih uprave, javnih naročil, financ, računovodstva in proračuna; nadzornika poziva, naj v letnem poročilu o dejavnostih navede informacije o vseh sporazumih o storitvah in rezultatih tega sodelovanja; |
17. |
pozdravlja, da je nadzornik za obdobje 2015–2019 oblikoval strategijo in povezane ključne kazalnike uspešnosti, da bo spremljal in po potrebi prilagodil rabo svojih virov; priznava, da izbrani ključni kazalniki uspešnosti pričajo o tem, da izvajanje te strategije v glavnem poteka po načrtih; poziva nadzornika, naj tudi v prihodnja letna poročila o dejavnostih vključi preglednico kazalnikov ter pojasni razliko med zunanjimi in notranjimi kazalniki; |
18. |
pozdravlja pojasnilo nadzornika, da nima nepremičninske politike, ker njegovo službo gosti Parlament, in poziva, naj se ga obvešča o vseh dogodkih in spremembah sedanjega stanja; |
19. |
pozdravlja vključitev izčrpnih informacij o vseh človeških virih, ki so na voljo nadzorniku, razčlenjenih glede po razredu, spolu in državljanstvu, in poziva, da se ti podatki samodejno vključijo v letno poročilo o dejavnostih nadzornika; |
20. |
je seznanjen z načrtom nadzornika, da bo izpolnil medinstitucionalni dogovor (7) o 5-odstotnem zmanjšanju zaposlenih v obdobju petih let; se dobro zaveda prihodnjih izzivov v zvezi s pripravo institucij in organov Unije za izvajanje splošne uredbe o varstvu podatkov, ki začne veljati 25. maja 2018; predlaga, da nadzornik Parlamentu poroča o drugih prihrankih, ki jih je ustvaril, da bi nadomestil morebitno zamudo pri zmanjševanju števila zaposlenih; |
21. |
ponovno poziva Komisijo, naj agencije na področju pravosodja in notranjih zadev, kot je nadzornik, izvzame iz splošnega zmanjšanja zaposlenih za 5 %, saj se v trenutnih političnih razmerah od teh organov zahteva, da prevzemajo vse večje delovne obremenitve; |
22. |
je seznanjen s sklicevanjem na posebne razdelke o javnih naročilih in upravljanju misij v uvodu letnega poročila o dejavnostih nadzornika za leto 2015; poziva, naj se v te razdelke naslednjega letnega poročila o dejavnostih nadzornika vključi pregled teh podatkov za zadnja tri ali štiri leta; |
23. |
ugotavlja, da je nadzornik sledil priporočilu iz poročila o razrešnici za leto 2014 in objavil seznam dodeljenih pogodb; priporoča nadzorniku, naj zaradi preglednosti in zaupanja javnosti skupaj z letnim poročilom o dejavnostih objavi tudi poročilo Računskega sodišča; |
24. |
odločno poziva nadzornika, naj upošteva člen 16 kadrovskih predpisov ter določi jasna zavezujoča pravila o izmeničnem zaposlovanju uradnikov v javnem in zasebnem sektorju (pojav „vrtljivih vrat“) v skladu s smernicami, ki jih je objavila Komisija; |
25. |
pozdravlja, da je nadzornik 16. junija 2016 objavil sklep o notranjih pravilih o prijavljanju nepravilnosti; |
26. |
poziva nadzornika, naj izboljša svojo komunikacijsko politiko za državljane Unije; |
27. |
spodbuja vse številnejše prispevke nadzornika k rešitvam za inovacije ter izboljšave zasebnosti in varstva podatkov, zlasti s povečanjem preglednosti, nadzora uporabnikov in odgovornosti pri obdelavi velepodatkov; je seznanjen z objavo več mnenj, v katerih je pozval k ukrepom za čim boljši izkoristek novih tehnologij, ne da bi bile pri tem ogrožene temeljne pravice. |
(1) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).
(2) Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).
(3) Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53). Glej UL C 38, 8.2.2014, str. 3.
(4) Direktiva (EU) 2016/681 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o uporabi podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj (UL L 119, 4.5.2016, str. 132). Glej UL C 392, 25.11.2015, str. 11.
(5) Glej UL C 257, 15.7.2016, str. 8.
(6) Glej UL C 9, 12.1.2017, str. 3.
(7) Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 20.12.2013, str. 1).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/143 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1630
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju računovodskih izkazov ter bilance prihodkov in odhodkov za 8., 9., 10, in 11. Evropski razvojni sklad za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 485 – C8-0326/2016), |
— |
ob upoštevanju finančnih informacij o Evropskih razvojnih skladih (COM(2016) 386), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih financiranih iz 8., 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2015 z odgovori Komisije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskih razvojnih skladov za proračunsko leto 2015 (05376/2017-C8-0081/2017, 05377/2017-C8-0082/2017, 05378/2017-C8-0083/2017, 05379/2017-C8-0084/2017), |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi razrešnice za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (3) in spremenjenega v Ouagadougouju (Burkina Faso) 22. junija 2010 (4), |
— |
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (5), |
— |
ob upoštevanju člena 33 notranjega sporazuma z dne 20. decembra 1995 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k četrti konvenciji AKP-ES (6), |
— |
ob upoštevanju člena 32 notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanem v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere velja četrti del Pogodbe ES (7), |
— |
ob upoštevanju člena 11 notranjega sporazuma z dne 17. julija 2006 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja četrti del Pogodbe ES (8), |
— |
ob upoštevanju člena 11 notranjega sporazuma z dne 24. in 26. junija 2013 med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (9), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 74 finančne uredbe z dne 16. junija 1998 o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (10), |
— |
ob upoštevanju člena 119 finančne uredbe z dne 27. marca 2003 v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom (11), |
— |
ob upoštevanju člena 50 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (12), |
— |
ob upoštevanju člena 48 Uredbe Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (13), |
— |
ob upoštevanju člena 93 in tretje alinee člena 94 ter Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za razvoj (A8-0125/2017), |
1. |
podeli razrešnico Komisiji glede izvrševanja proračuna osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in Evropski investicijski banki ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 375, 13.10.2016, str. 287.
(2) UL C 375, 13.10.2016, str. 297.
(3) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.
(4) UL L 287, 4.11.2010, str. 3.
(5) UL L 344, 19.12.2013, str. 1.
(6) UL L 156, 29.5.1998, str. 108.
(7) UL L 317, 15.12.2000, str. 355.
(8) UL L 247, 9.9.2006, str. 32.
(9) UL L 210, 6.8.2013, str. 1.
(10) UL L 191, 7.7.1998, str. 53.
(11) UL L 83, 1.4.2003, str. 1.
(12) UL L 78, 19.3.2008, str. 1.
(13) UL L 58, 3.3.2015, str. 17.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/145 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1631
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 93 in člena 94(3) ter Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za razvoj (A8-0125/2017), |
A. |
ker je glavni cilj Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1) in spremenjenega v Ouagadougouju (Burkina Faso) 22. junija 2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), kot okvira za odnos Unije z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami, zmanjšati in sčasoma izkoreniniti revščino v skladu s cilji trajnostnega razvoja; |
B. |
ker je glavni cilj Sklepa 2013/755/EU prispevati k postopnemu razvoju čezmorskih držav in ozemelj s povečanjem konkurenčnosti in krepitvijo odpornosti čezmorskih držav in ozemelj, zmanjšanjem njihove gospodarske in okoljske ranljivosti ter spodbujanjem sodelovanja med njimi in drugimi partnerji; |
C. |
ker so Evropski razvojni skladi (ERS) najpomembnejši finančni instrument Unije za razvojno sodelovanje z državami AKP ter čezmorskimi državami in ozemlji; |
D. |
ker se v 79 državah s kompleksnimi pravili in postopki v zvezi z razpisovanjem in oddajo javnih naročil uporablja širok nabor načinov izvajanja, kar odraža medvladni značaj ERS; |
E. |
ker se dejavnosti ERS izvajajo v zahtevnih razmerah s stalno visokim tveganjem, bodisi geopolitičnim bodisi institucionalnim; |
F. |
ker lahko zunanji dejavniki v zvezi z ustreznim izvajanjem ERS zmanjšajo ali izničijo prizadevanja na področju razvoja; |
G. |
ker ERS financirajo države članice in jih upravljata tako Komisija kot Evropska investicijska banka (EIB), pri čemer je za razrešnico za ERS odgovorna izključno Komisija; |
H. |
ker ima Unija možnost in težo za oblikovanje odzivov na globalne in geopolitične izzive; |
I. |
ker zgodovina njenih držav članic Uniji nalaga obveznosti v zvezi z razvojem držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj; |
J. |
ker so prihodnosti Unije, držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj zaradi geografske lokacije, globalizacije in demografskih sprememb povezane; |
K. |
ker globalne demografske napovedi za leto 2100 skupaj z učinki novih migracijskih tokov, oboroženih spopadov, globalnega segrevanja ter številnih gospodarskih in socialnih kriz zahtevajo takojšnjo pozornost Unije, zlasti na področju ciljev njene razvojne politike; ker je razvojna pomoč bistveno orodje, katerega več metod izvajanja je treba optimizirati za spopadanje s temi številnimi globalnimi izzivi; |
L. |
ker migracijska kriza ni le postavila načel in ciljev mednarodne pomoči pod vprašaj, temveč tudi izpostavila, da morajo vse države članice bolj brezpogojno in enotno uporabljati načelo solidarnosti; |
M. |
ker trenutna migracijska kriza ne sme zasenčiti trajnosti migracijskih valov, ki so povezani z demografskimi pretresi in zahtevajo drugačne odzive; |
N. |
ker je potreben nov pristop do držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj, zaradi česar so potrebne nove finančne spodbude in instrumenti; |
O. |
ker je treba spet posvetiti pozornost temu, da gre pri velikem delu držav AKP za majhne otoške države v razvoju; ker igrajo otoki, še posebej otoki AKP, novo mednarodno vlogo, kar je zlasti posledica mednarodnih pogajanj o podnebnih spremembah; |
P. |
ker se številne čezmorske države in ozemlja nahajajo v istih regijah kot države AKP; ker se čezmorske države in ozemlja spopadajo s podobnimi globalnimi izzivi, vendar so za razliko od držav AKP del evropske družine in bi zato morale biti deležne več pozornosti pri dodeljevanju sredstev; ker sta majhnost čezmorskih držav in ozemelj ter ustavna povezanost med njimi in Unijo posebnosti, ki bi ju bilo treba upoštevati; |
Q. |
ker sta Generalni direktorat Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj ter Generalni direktorat Komisije za regionalno in mestno politiko septembra 2013 podpisala memorandum o soglasju, da bi povečala sodelovanje med najbolj oddaljenimi regijami, čezmorskimi državami in ozemlji ter državami AKP; |
R. |
ker se zunanji ukrepi Unije izvajajo prek mednarodnih organizacij, ki bodisi uporabljajo sredstva Unije bodisi skupaj z njo sofinancirajo projekte, kar prinaša izzive na področju nadzora in upravljanja; |
S. |
ker se morata stopnja in narava prispevka Unije razlikovati in pogojevati glede na merljiv napredek posameznih držav na različnih področjih, kot so demokratizacija, človekove pravice, dobro upravljanje, trajnostni socialno-ekonomski razvoj, vladavina prava in boj proti korupciji, pri čemer Unija nudi pomoč, kjer je to potrebno za pospešitev napredka; |
T. |
ker je reden in temeljit politični dialog ključen za zagotavljanje večje odgovornosti držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj ter za sposobnost prilagajanja ciljev politike; |
U. |
ker je bistvenega pomena zagotoviti skladnost med vsemi politikami Unije in cilji njene razvojne politike; |
V. |
ker je bistvenega pomena spodbujati prepoznavnost Unije in odražati njene vrednote v vseh oblikah razvojne pomoči; |
W. |
ker poenostavitev postopkov izvajanja spodbuja povečevanje učinkovitosti izvajanja pomoči; |
X. |
ker je trajnost bistvenega pomena za povečanje splošne učinkovitosti razvojne pomoči s stalnim spremljanjem učinkov prek vseh oblik zagotavljanja pomoči; |
Y. |
ker je pomoč Unije pri upravljanju ključna sestavina razvojne pomoči za ustvarjanje učinkovitih reform upravljanja; |
Z. |
ker proračunska podpora sicer lahko ima ključno vlogo pri spremembah in obravnavi glavnih razvojnih izzivov, a prinaša tudi precejšnje fiduciarno tveganje in bi jo bilo treba odobriti le, če so – poleg dokazane zavezanosti reformam politike – zagotovljene zadostna preglednost, sledljivost, odgovornost in učinkovitost; ker je proračunska podpora še posebej primerna za majhna in izolirana območja, kot so otoki AKP; |
AA. |
ker sta preglednost in odgovornost pogoja za demokratični nadzor ter učinkovitost razvojne pomoči; |
AB. |
ker je treba upravljanje upravnih stroškov stalno spremljati v vseh okoliščinah in ob upoštevanju vseh oblik pomoči; |
AC. |
ker nezakoniti finančni tokovi v državah v razvoju povečujejo revščino; |
AD. |
ker organ za podelitev razrešnice ponovno poziva k vključitvi ERS v splošni proračun Unije, da bi povečali prepoznavnost in demokratični nadzor ERS ter splošnih razvojnih politik; |
AE. |
ker je treba v zameno za podporo državljanov Unije za razvojno politiko zagotoviti čim večjo preglednost, dobro upravljanje in uspešnost; |
Izjava o zanesljivosti
Finančno izvajanje sredstev leta 2015
1. |
ugotavlja, da je leta 2015 poraba zadevala štiri ERS, zlasti osmi ERS, ki je znašal 12 480 milijonov EUR, deveti ERS, ki je znašal 13 800 milijonov EUR, deseti ERS, ki je znašal 22 682 milijonov EUR, in enajsti ERS, ki je znašal 30 506 milijonov EUR; ugotavlja, da namenja financiranje 11. ERS državam AKP 29 089 milijonov EUR, čezmorskim državam in ozemljem pa 364,5 milijona EUR, ugotavlja tudi, da ta dva zneska vključujeta 1 134 milijonov oziroma 5 milijonov EUR, namenjenih skladu EIB za spodbujanje naložb v državah AKP; ugotavlja, da je 1 052,5 milijona EUR povezanih z odhodki Komisije za načrtovanje in izvajanje ERS; |
2. |
ugotavlja, da se ta sredstva prek projektov in proračunske pomoči izvršujejo v naslednjih štirih oblikah: 42 % plačil je bilo izvedenih s pomočjo neposrednega upravljanja, od tega 24 % v obliki proračunske podpore; opaža, da je bilo preostalih 58 % plačil izvedenih s pomočjo posrednega upravljanja, od tega 31 % prek mednarodnih organizacij, 24 % prek tretjih držav, 3 % pa prek nacionalnih organov držav članic; |
3. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da poraba za leto 2015 še vedno obsega sredstva iz osmega ERS, ki je bil ustanovljen leta 1995; |
4. |
pozdravlja prizadevanja urada EuropeAid v letu 2015 v zvezi s stopnjo celotnih neto obveznosti, sprejetih leta 2015, za 5 034 milijonov EUR zaradi začetka veljavnosti enajstega ERS, s čimer so se sredstva za obveznosti povečala za 27 839 milijonov EUR; ugotavlja, da je enajsti ERS vplival na stopnje izvajanja neporavnanih obveznosti, ki so se z 98 % zmanjšale na 69,7 % za celotne obveznosti in z 91,2 % na 63,5 % za posamezne obveznosti; |
5. |
obžaluje, da je pomanjkanje sredstev za plačila, s katerim se je Komisija soočala leta 2015, privedlo do težke proračunske situacije na področju razvojnega sodelovanja, kar je škodovalo skupni učinkovitosti sredstev, pri čemer izpostavlja prenos 483 milijonov EUR v leto 2016 ter plačilo zamudnih obresti, ocenjenih na en milijon EUR; pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi zagotovila neprekinjenost razvojne pomoči in omejila negativne posledice sedanjega pomanjkanja plačil; |
6. |
prav tako ugotavlja, da si Komisija za svoje celotno območje odgovornosti stalno prizadeva zmanjšati stara predplačila (doseženih 39 % s ciljnimi 25 %), stare neporavnane obveznosti oziroma RAL (reste à liquider) (doseženih 46 % v primerjavi s ciljnimi 25 %) in številne odprte pretekle pogodbe, vendar z manj zadovoljivim napredkom za slednje v okviru ERS; spodbuja službe Komisije, da še naprej zmanjšujejo delež ERS v preteklih pogodbah; |
Zanesljivost računovodskih izkazov
7. |
pozdravlja, da Računsko sodišče v letnem poročilu o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega ERS, za proračunsko leto 2015 ugotavlja, da končni zaključni računi v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo finančni položaj ERS na dan 31. decembra 2015 in da so njihovi poslovni izidi, denarni tokovi in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo za ERS in mednarodno sprejetimi računovodskimi standardi za javni sektor; |
8. |
pozdravlja prizadevanje Komisije za rešitev vprašanja izterjave, tako za obresti iz predhodnega financiranja nad 750 000 EUR kot za obresti iz predhodnega financiranja med 250 000 in 750 000 EUR, posledica česar je pravilno evidentiranje 2,5 milijona EUR natečenih obresti v računskih izkazih za leto 2015; poziva Komisijo, naj preuči tudi primere pod 250 000 EUR; |
9. |
v zvezi z upravljanjem nalogov za izterjavo obžaluje nepravilno evidentiranje prihodkov iz poslovanja, ki znašajo 9,6 milijona EUR in ustrezajo neporabljenemu predhodnemu financiranju; |
10. |
obžaluje, da so bili nalogi za izterjavo sredstev v višini 29,6 milijona EUR iz osmega, devetega, desetega in enajstega ERS preklicani zaradi napak pri kodiranju, popravkov ali sprememb; prosi Komisijo, da poroča o 15,8 milijona EUR, ki so še vedno del tekočih sodnih postopkov; |
11. |
je zelo zaskrbljen, ker je bilo pri nalogu za izterjavo sredstev v višini enega milijona EUR 623 000 EUR odpisanih, potem ko sta Komisija in dolžnik (3) dosegla prijateljsko poravnavo; potrjuje skladnost z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), potrjuje tudi, da so nalogi za izterjavo skladni z načelom sorazmernosti; hkrati pa poudarja, da je na kocki denar davkoplačevalcev, zato bi ga bilo treba zaščititi z ustreznimi ukrepi; |
Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi
12. |
pozdravlja mnenje Računskega sodišča, da so prihodki, povezani z računovodskimi izkazi za leto 2015, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni; |
13. |
obžaluje oceno iz poročila Računskega sodišča, da je najverjetnejša stopnja napake za odhodke iz osmega, devetega, desetega in enajstega ERS enaka tisti iz leta 2014, ki je znašala 3,8 %, ter višja od tistih iz leta 2013, ki je znašala 3,4 %, in leta 2012, ki je znašala 3 %; poziva EIB in Komisijo, naj pripravita akcijski načrt, da bi spreobrnili trend bistvene napake, in ga predstavita organu za podelitev razrešnice; |
14. |
je zaskrbljen zaradi ocene Računskega sodišča v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo plačil, povezanih z računovodskimi izkazi, na katere močno vplivajo napake; je zaskrbljen zaradi rezultatov vzorčenja v zvezi s plačilnimi transakcijami, kjer so bile napake odkrite pri 35 od skupaj 140 plačil (25 %); ugotavlja, da sistemi notranjih kontrol in pregledi njihove učinkovitosti ne zajemajo zgolj sedeža Komisije in delegacij Unije v državah upravičenkah, pač pa tudi druge akterje, na primer nacionalne odredbodajalce, ki jih imenujejo države AKP, pri katerih so bili pri pregledih pogosto odkrite pomanjkljivosti; poziva Komisijo, naj podpira in krepi njihovo krhko institucionalno in upravno zmogljivost; |
15. |
je zaskrbljen, ker tipologija napak, povezanih s stopnjo napake v višini 3,8 % za leto 2015, ostaja enaka kot za leto 2014 oziroma ker odsotnost dokazil (vsota, na katero vpliva ta kategorija napake, znaša 3 692 833 EUR) in neskladnost s pravili o javnem naročanju (vsota, na katero vpliva ta kategorija napake, znaša 1 176 140 EUR) predstavljata 70 % ocenjene stopnje napake (v primerjavi s 63 % leta 2014); poziva EIB in Komisijo, naj okrepita prizadevanja ter učinkovito izboljšata predhodne in naknadne preglede financiranih projektov, da bi precej zmanjšali zneske, na katere vplivajo napake, v kategorijah, kot sta „odsotnost dokazil“ ter „neskladnost s pravili o javnem naročanju“; |
16. |
poleg tega izraža dolgoletno zaskrbljenost glede šibkosti dosedanjih predhodnih pregledov, saj je bilo 16 od 28 končnih transakcij, ki so bile predhodno pregledane, kasneje odobrenih, čeprav so bile pri teh predhodnih pregledih ugotovljene količinsko opredeljive napake; obžaluje, da je večina ugotovljenih napak tako kot v prejšnjih letih zadevala ocene programov, nepovratna sredstva in dejavnosti, ki se upravljajo skupaj z mednarodnimi organizacijami; zato poziva Komisijo, naj več pozornosti nameni predhodnim pregledom, da bi zagotovila zakonitost in pravilnost izvajanja ERS; priznava, da je zaradi narave proračunske podpore težko oceniti dejansko stopnjo napake pri izplačilih proračunske podpore, zaradi česar pri transakcijah pogosto prihaja do napak; |
17. |
želi poudariti tveganje, ki je povezano s hipotetičnim pristopom, pri katerem za prispevke Komisije za projekte z več donatorji velja, da ne vsebujejo regulativnih napak, kadar se združijo s prispevki drugih donatorjev in niso namensko rezervirani za posebne ugotovljive postavke odhodkov, saj Komisija domneva, da so bila pravila za upravičenost Unije upoštevana, če združeni znesek zajema dovolj upravičenih odhodkov za pokritje prispevka Unije; |
18. |
izraža zaskrbljenost, da hipotetični pristop znatno omejuje delo Računskega sodišča, zlasti z ozirom na to, da je bilo v proračunskem letu 2015 prek proračunske podpore izplačanih 763 milijonov EUR, kar je 24 % porabe za ERS za leto 2015; |
19. |
poziva Komisijo, naj hitro odpravi te pomanjkljivosti pri predhodnih pregledih, in hkrati ugotavlja, da je Komisija prek svojega informacijskega sistema prejela zadostne informacije, da bi lahko preprečila, zaznala in popravila količinsko opredeljive napake, preden je izvršila izdatke, kar bi neposredno pozitivno vplivalo na ocenjeno stopnjo napake, ki bi bila tako nižja za 1,7 odstotne točke; |
20. |
ugotavlja, da je bilo za povračilo neupravičenih izplačil zaradi nepravilnosti in napak izterjanih 89,9 milijona EUR; |
Sestavni deli okvira za zagotavljanje
21. |
pozdravlja preusmeritev s splošnega pridržka na izdajanje diferenciranih pridržkov, kot je zahteval Parlament v prejšnjih resolucijah o ERS, in sicer (i) en tematski pridržek za preostali področji visokega tveganja z nepovratnimi sredstvi v neposrednem upravljanju (18 % skupnega zneska, plačanega leta 2015) ter v posrednem upravljanju z mednarodnimi organizacijami; in (ii) poseben pridržek za mirovno pomoč za Afriko; |
22. |
ugotavlja, da so bili ukrepi, ki jih je sprejela Komisija, usmerjeni v področji visokega tveganja, in Komisijo poziva, naj Parlamentu poroča o izvajanju teh ukrepov; |
23. |
poziva Komisijo, naj nadaljuje z izpopolnjevanjem ocene tveganja za svoj proračun po dejavnostih, da bi še naprej zagotavljala ustrezno stopnjo sektorskega zagotovila; v zvezi s tem nadalje poziva Komisijo, naj oceni stopnjo tveganja in ranljivosti posrednega upravljanja; |
24. |
izraža zaskrbljenost zaradi tvegane narave posrednega upravljanja, zlasti zaradi pomanjkanja sledljivosti sredstev, kadar jih Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj izplača lokalnim akterjem in podizvajalcem; |
25. |
meni, da je izboljšanje orodij za spremljanje ugotovitev zunanjih revizij pozitivno; pozdravlja novo revizijsko aplikacijo in tabelo za oceno kakovosti, ki ju je razvila Komisija, ter podpira priporočilo Računskega sodišča, da naj se ti novi orodji izboljšata; |
26. |
pozdravlja, da je bila študija stopnje preostale napake izvedena četrto leto zapored in je postala ključno orodje v sklopu strategije nadzora, spremljanja in revizije; |
27. |
poudarja, da se stopnja preostale napake izračuna tako, da se od letne stopnje napake revizijskih organov odštejejo večletni finančni popravki, uveljavljeni na nacionalni ravni in ravni Unije; |
28. |
je zelo zaskrbljen, ker je bila stopnja preostale napake za zaključene pogodbe v letu 2015, navedena v poročilu o letnih dejavnostih, ocenjena na 2,2 %, kar je še vedno nad pragom pomembnosti 2 % in znaša približno 174 milijonov EUR, vključno z zneskom 98 milijonov EUR za ERS; |
29. |
poziva Komisijo, naj v oceni stopnje preostale napake ohrani visoke metodološke standarde, prav tako pa naj natančno spremlja in uveljavlja finančne popravke držav članic; |
30. |
opozarja, da je treba doseči novo ravnovesje med črpanjem, skladnostjo in uspešnostjo, ki mora biti odraženo pri upravljanju dejavnosti; |
31. |
pozdravlja zmanjšanje ocenjenih stroškov za nadzor Direktorata Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj s 371 milijonov EUR v letu 2015 na 293 milijonov EUR v letu 2014 in spodbuja Komisijo, naj še najprej izboljšuje stroškovno učinkovitost nadzora generalnega direktorata in hkrati zagotavlja, da bo število napak čim nižje; |
32. |
poziva Komisijo, naj v skladu s pobudo Komisije o proračunu, usmerjenem v rezultate, katere cilj je analizirati učinek drugih zunanjih politik in ukrepov Unije na razmere v državah upravičenkah, vanjo vključi tudi svojo predhodno in naknadno oceno ter orodja za oceno upravljanja in učinkovitosti; |
Tveganja, povezana s pristopom, usmerjenim v rezultate, za razvojno sodelovanje Unije
33. |
priznava, da je Komisija analizo tveganja vključila v upravljanje svojih zunanjih dejavnosti, ki se izvajajo v kompleksnem in ranljivem okolju z veliko različnimi tveganji, saj imajo partnerske države različne stopnje razvitosti in različne okvire upravljanja; |
34. |
poudarja, da je treba bolje uporabljati terminologijo v zvezi z dolgoročnimi rezultati (dosežki, rezultati in učinki) ter pred sprejetjem odločitev o financiranju različnih projektov oblikovati prave in trajnostne cilje SMART; poudarja, da bi se bilo treba bolj osredotočiti na oblikovanje dosegljivih in realnih ciljev, da se preprečijo primeri, ko partnerske države izpolnijo prvotne cilje, a dolgoročno ne dosegajo vidnejših razvojnih rezultatov; opozarja, da je treba pri oceni razvojnih ciljev poleg ekonomskih upoštevati tudi socialne in okoljske vidike; |
35. |
meni, da izvrševanje proračuna ne bi smelo biti edini cilj upravljanja, saj lahko ogrozi načelo dobrega finančnega poslovodenja in doseganje rezultatov; poudarja, da bi moral biti pristop, ki temelji na spodbudah in na sistemu pozitivnega pogojevanja in vodi v spodbude za uspešne upravičence in strožji nadzor za neuspešne upravičence, povezan s posebnimi in strogimi kazalniki uspešnosti, ki omogočajo, da se k ocenjevanju pomanjkljivosti in izpolnjevanja ciljev pristopi na količinsko opredeljiv način; |
36. |
odločno poudarja, da bi morali vsi sistemi, ki temeljijo na pozitivni pogojenosti, brez izjeme upoštevati previdnostno načelo; |
37. |
želi spomniti, da sta redno spremljanje in določanje dejavnikov visokega tveganja (zunanjih, finančnih in operativnih) ter njihova količinska opredelitev od faze določitve do faze izvajanja pogoj ne le za dobro finančno poslovodenje in kakovostno porabo, temveč tudi za zagotavljanje verodostojnosti, trajnosti in ugleda ukrepov Unije; meni, da vzpostavitev profilov tveganja po dejavnostih in državah hkrati tudi omogoča oblikovanje strategije za hitro zmanjšanje tveganja v primeru poslabšanja razmer v partnerski državi; |
38. |
poudarja, da je treba redno prilagajati okolje nadzora in funkcije obvladovanja tveganja za vključitev novih instrumentov pomoči in možnosti, kot so združene finance, skrbniški skladi in finančna partnerstva z drugimi mednarodnimi institucijami, tudi če države upravičenke že prejemajo druge vrste pomoči; |
39. |
verjame, da je razvoj gradnje zmogljivosti, okvirov upravljanja in odgovornosti partnerskih držav izjemno pomemben način za blaženje sistemskih tveganj, omogočanje, da lahko sredstva dosežejo svoj namen, in izpolnjevanje načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti, ob hkratnem upoštevanju ekologije, enakosti in etike; v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj dodatno preuči možnost in tveganja uporabe lokalnih revizijskih podjetij in storitvenih pogodb, pri čemer morata biti zagotovljeni popolna preglednost in odgovornost; |
40. |
priznava, da finančna uredba upravičencem omogoča, da sklepajo pogodbe z lokalnimi revizijskimi podjetji; a je hkrati zelo zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti v informacijskem sistemu za upravljanje programa EuropeAid v zvezi z rezultati in nadaljnjo obravnavo zunanjih revizij, kakor je navedlo že Računsko sodišče v postopku podelitve razrešnice ERS za leto 2014; poziva Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj, naj pripravi tabelo za oceno kakovosti, s katero bi preveril zanesljivost pregledov, ki se uporabljajo, kadar revizije in preverjanje odhodkov opravljajo lokalne revizijske družbe, ki jih neposredno naročijo upravičenci, kadar je ocenjeno tveganje nezadostne kakovosti višje ter poročila o reviziji in preverjanju ne vsebujejo zadostnih informacij o dejansko opravljenem delu, da bi bilo mogoče učinkovito uporabljati sedanjo tabelo; |
Izboljšanje učinkovitosti pomoči ERS
41. |
poudarja, da je za zagotovitev verodostojnosti razvojne pomoči, zlasti kar zadeva uporabljene instrumente, načine zagotavljanja pomoči in ustrezna sredstva, bistvenega pomena, da se lahko dokažejo stroškovna učinkovitost in rezultati, doseženi s to podporo, kot tudi skladnost med zunanjimi politikami in ukrepi Unije ter cilji razvojne pomoči, zlasti cilji socialnega razvoja, varstva človekovih pravic in varstva okolja; |
42. |
želi spomniti, da so učinkovitost pomoči, odgovornost partnerskih držav za rezultate razvoja ter zanašanje na okvire upravljanja partnerske države vodilna načela, ki jih je treba stalno izpopolnjevati; |
43. |
poudarja, da je bistvenega pomena, da se načini izvajanja projektov prilagodijo ciljem za vsak primer in vsak projekt posebej; verjame, da se lahko s podpiranjem projektov, katerih dimenzije so bile prilagojene predhodno zastavljenim ciljem, dosežejo boljši rezultati v smislu učinkovitosti, kar vodi do konkretnih in določljivih rezultatov ter ciljnemu prispevanju k trajnostnemu razvoju lokalnih skupnosti; |
44. |
meni, da je za infrastrukturne projekte, financirane v okviru ERS, bistvenega pomena neodvisna predhodna ocena, ki upošteva družbeni in okoljski učinek projektov, pa tudi njihovo dodano vrednost; meni, da morajo biti odločitve o financiranju povezane z ustrezno analizo stroškov in koristi, financirajo pa naj se projekti, katerih izvajanje ni okoljsko, finančno ali družbeno sporno; |
45. |
želi spomniti, da spodkopavanje spremljanja uspešnosti in vrednotenja rezultatov ogroža cilje v zvezi z javno odgovornostjo in celovito obveščanje oblikovalcev politik; poudarja, da je Parlamentu nujno treba zagotoviti jasen vpogled v to, do kolikšne mere so bili dejansko doseženi glavni cilji Unije; poudarja, kako pomemben je bolj uravnotežen pristop z manjšo stopnjo zaupnosti in večjo preglednostjo, zlasti ko gre za poročila o upravljanju zunanje pomoči; |
46. |
verjame, da je bistvenega pomena, da se pred uporabo finančnih virov Unije in pri preučevanju pričakovanih rezultatov, ocenijo tveganja, povezana z izbiro posameznega načina izvajanja; verjame, da je mešanica projektov, tako v smislu predmeta obravnave kot načina izvajanja, bistvenega pomena za zagotavljanje učinkovitosti podpore ERS; |
47. |
meni, da je za izboljšanje učinkovitosti pomoči ERS potrebna močnejša podpora za tehnične in administrativne vire, zlasti v zvezi s kompleksnostjo pravil, saj finančna uredba za ERS ni samostojen dokument in jo je treba uporabljati v povezavi z drugimi zakonodajnimi viri, to pa vključuje precejšnje tveganje glede pravne negotovosti in napak; |
48. |
verjame, da je za zagotavljanje boljše porabe sredstev in povečanje učinkovitosti zagotavljanja pomoči potrebna poenostavitev pravil za dodeljevanje sredstev; spodbuja Komisijo, naj začne s poenostavljanjem pravil za dodeljevanje sredstev in podpira lokalne partnerje pri izvajanju projektov; poudarja pa, da to poenostavljanje ne sme potekati na škodo sedanjega sistema predhodnih in naknadnih pregledov in ravnovesij, ki so bistvenega pomena za celovit nadzor; poudarja, da se pomanjkljivosti že pojavljajo pri predhodnih pregledih, pri katerih gre za področje, kjer je treba poenostavitev premišljeno pretehtati glede na tveganja, ki jih prinaša; želi Komisijo spomniti, naj pri poenostavljanju pravil za dodeljevanje razvojnih sredstev najde pravo ravnovesje med zmanjšanjem upravne obremenitve in učinkovitim finančnim nadzorom; |
49. |
zatrjuje, da poenostavljanje pravil za dodeljevanje sredstev ne bi smelo preusmerjati sredstev od ciljev in načel temeljnih aktov, ter verjame, da usmerjanje sredstev prek skrbniškega sklada nikoli ne bi smelo potekati na škodo ERS in dolgoročnih politik Unije; |
Delovna skupina „znanje, uspešnost in rezultati“
50. |
pozdravlja prvo poročilo o izbranih rezultatih projektov v zvezi z začetkom izvajanja okvira Unije za rezultate pri mednarodnem sodelovanju in razvoju kot dopolnilni korak pri zavezi Komisije, da bo izboljšala svojo odgovornost in razširila poročanje o rezultatih za sedanje dejavnosti; še zlasti izraža zanimanje za seznam kazalnikov za organizacijsko uspešnost, s pomočjo katerih je mogoče izmeriti in poročati o razvojnih učinkih, rezultatih in dosežkih, ki so jih dosegle partnerske države in službe Komisije; |
51. |
meni, da je koristno redno vključevati te informacije v prihodnjem letnem poročilu o dejavnostih, da bi sledili razvoju prispevkov Unije k rezultatom na različnih področjih razvojnega sodelovanja, kot so upravljanje javnih financ, dobro upravljanje ali učinek finančnega vzvoda, ki je bil dosežen s kombiniranjem dejavnosti; |
Ocena rezultatov, ki so jih dosegle delegacije Unije
52. |
pozdravlja napredek pri analizi globalnih rezultatov, ki so jih dosegle delegacije Unije, na podlagi rezultatov, ki so jih zagotovili ključni kazalniki uspešnosti glede ciljev, kar zadeva učinkovitost obstoječega sistema notranjih kontrol in sistemov revizije kot tudi učinkovito upravljanje dejavnosti in virov za leto 2015; |
53. |
poziva k večji ambicioznosti pri strategiji, upravljanju in odgovornosti ERS; poudarja, da se ponuja priložnost za optimalno odpornost vseh dejavnosti ERS, in sicer tako, da se okrepijo merila gospodarske in finančne učinkovitosti ter se opredeli, kje je učinkovitost in uspešnost mogoče še povečati, kar se bo odražalo v uspešnosti poslovanja; meni, da je priprava ocene potreb učinkovita predhodna stopnja na poti do končne uspešnosti financiranja Unije; |
54. |
priznava, da so informacije, o katerih se je poročalo v 86. poročilu o upravljanju zunanje pomoči, zelo pomembne za zagotovilo Komisije glede upravljanja zunanje pomoči in pozitivnih trendov za uspešnost delegacij, pri čemer je 20 od 24 ključnih kazalnikov uspešnosti leta 2015 doseglo cilje (v primerjavi s 15 leta 2014); |
55. |
obžaluje pa, da devet od 86 delegacij ni doseglo referenčnega merila v višini 60 % svojih ključnih kazalnikov uspešnosti; poziva službe Komisije, naj skrbno spremljajo tiste delegacije, ki so nedavno dosegle cilj 60 % ali ki se nahajajo le malo nad tem ciljem, da bi izboljšale in konsolidirale analizo trendov delegacije; |
56. |
poziva službe Komisije, naj redno posodabljajo opredelitev ključnih kazalnikov uspešnosti in sorodnih oblik ocenjevanja ter nadgradijo svojo oceno tveganja, zlasti tako da za projekte v portfelju posamezne delegacije pripravijo profil tveganja (apriorno ali izhodno tveganje), da bo že v zgodnji fazi mogoče lažje izbrati le izvedljive projekte; močno priporoča, naj se izvede celovitejša predhodna ocena tveganja, da bodo izbrani le najbolj izvedljivi projekti; |
57. |
poziva Komisijo, naj razvije tipologijo vzrokov za zastoje in težave pri izvajanju projektov, da bi nemudoma identificirali najustreznejše odzive in popravljalne ukrepe; |
58. |
meni, da je vodjo delegacij pomembno še naprej opozarjati na njegovo ključno vlogo pri splošni krepitvi zanesljivosti in pri upravljanju dejavnosti, zlasti kar zadeva tehtanje različnih komponent, ki bi lahko spodbudile izdajo pridržka; |
59. |
odločno ponavlja, da je treba celovito uveljavljati odgovornost delegacij Unije, v katerih delujejo zaposleni v Evropski službi za zunanje delovanje; verjame, da bi bilo treba to storiti kot dodatek k poročilom o upravljanju zunanje pomoči, ki jih pripravijo in podpišejo vodje delegacij Unije; |
60. |
meni, da bi bilo treba vodje delegacij jasno opozoriti na njihove naloge ter upravno in nadzorno odgovornost in na to, da se ne bi smeli osredotočati zgolj na politični del svojih nalog; |
61. |
poziva Komisijo, naj takoj poroča o specifičnih popravljalnih ukrepih, ki so bili sprejeti po tem, ko je bil projekt tri leta zaporedoma označen kot „rdeč“ v zvezi s ključnim kazalnikom uspešnosti 5 (tj. odstotek projektov, ki imajo rdečo luč za napredek pri izvajanju) in s ključnim kazalnikom uspešnosti 6 (tj. odstotek projektov, ki imajo rdečo luč za doseganje rezultatov), da bi hitro ponovno preučili prvotne cilje načrtovanja, prenesli razpoložljiva sredstva na primernejše projekte in potrebe po pomoči ali morda celo premislili o ukinitvi projekta; |
62. |
priznava, da imata zaustavitev financiranja projektov in zaustavitev izplačil neposredne proračunske podpore diplomatske posledice, a odločno poudarja pomen zaščite finančnih interesov Unije; |
63. |
poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni spremljanju dejavnosti, ki se izvajajo skupaj z mednarodnimi organizacijami, kot so Organizacija združenih narodov in njene podorganizacije, starim neporavnanim obveznostim, zlasti v okviru ERS, zanesljivosti podatkov Skupnega informacijskega sistema RELEX ter vrednostim, ki so bile uporabljene za pripravo poročil o upravljanju zunanje pomoči; |
64. |
poudarja, da viri osmega, devetega, desetega in enajstega ERS skupaj znašajo 76,88 milijarde EUR, od katerih je 41,98 milijarde EUR označenih kot plačila; je zelo zaskrbljen, ker neporavnane obveznosti znašajo 11,61 milijarde EUR, razpoložljiva bilanca ob koncu leta 2015 pa je znašala 23,27 milijarde EUR; |
V rezultate usmerjeno spremljanje
65. |
poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovitost povezave med vrednotenjem in oblikovanjem politik, tako da upošteva vse izkušnje, pridobljene v postopku odločanja; jo nadalje poziva, naj različnim dejavnostim vrednotenja dodeli ustrezne zmogljivosti upravljanja in zagotovi zanesljivost vrednotenja urada EuropeAid in sistemov v rezultate usmerjenega spremljanja; |
66. |
opozarja, da bi bilo treba v sklopu prizadevanj Komisije za zagotavljanje kakovosti pridobiti zunanje, objektivne in nepristranske povratne informacije o uspešnosti njenih projektov in programov pomoči; meni, da so rezultati vrednotenja ključni elementi, ki jih je treba vključiti v politiko in postopek pregleda politik, da bi lahko prilagodili strateške cilje politike in povečali splošno skladnost z drugimi politikami Unije; meni, da je treba zagotoviti, da se končno oceno financiranih projektov določi z neodvisno naknadno analizo; |
67. |
verjame, da Komisija z vlaganjem v analizo in združevanjem rezultatov in dokazov iz različnih vrednotenj ne dobi samo splošnega pregleda nad trendi, temveč lahko pridobi tudi izkušnje, s katerimi bo lahko povečala končno učinkovitost procesa vrednotenja, hkrati pa bo to zagotovilo tudi boljšo dokazno podlago za odločanje in oblikovanje politik; |
68. |
meni, da je izmenjava znanja z vsemi sredstvi in orodji bistvenega pomena ne le za razvoj kulture vrednotenja, temveč zlasti za dejansko kulturo uspešnosti; |
Dejavnosti proračunske podpore
69. |
opaža, da je bilo 1 266 440 EUR od skupaj 5 746 000 EUR plačil (oziroma 22 %) namenjenih za proračunsko podporo za leto 2015; |
70. |
meni, da je proračunska podpora oblika pomoči, ki je prilagojena posebnostim razvojne pomoči ter spodbuja odgovornost držav in učinkovitost pomoči ter je pokazala konkretne rezultate pri doseganju ciljev razvojne politike; hkrati pa ugotavlja, da proračunska podpora vključuje tudi fiduciarna tveganja in lahko privede do negotovosti glede rezultatov in uspešnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi dobro rabo razvojne pomoči prek proračunske pomoči, zlasti tako, da upravičencem zagotavlja prilagojena usposabljanja in tehnično pomoč; |
71. |
pozdravlja letno poročilo Komisije o proračunski podpori za leto 2016, v katerem preučuje ključne kazalnike rezultatov v državah proračunske podpore Unije za leto 2015; poziva Komisijo, naj rezultate tega poročila vključi v prihodnje letno poročilo o dejavnostih; |
72. |
opozarja, da je treba pri pregledu proračunske podpore stalno upoštevati štiri merila za upravičenost pred oddajo naročil, pa tudi razvoj zastavljenih ciljev in dogovorjene pričakovane rezultate; |
73. |
poudarja, da mora biti prispevek proračunske podpore k želenim razvojnim rezultatom jasno dokazan, njeno uporabo pa je treba pogojevati z izboljšanjem upravljanja javnih financ ter povečanjem demokratičnega nadzora in odgovornosti, pa tudi z zagotovitvijo popolne preglednosti v odnosu do nacionalnih parlamentov in državljanov držav prejemnic; meni, da je vezanje te podpore na učinkovit boj proti korupciji v državah, ki prejemajo proračunsko podporo, prednostna naloga; |
74. |
meni, da je kriterij uspešnosti izplačil osrednji dejavnik za upravljanje dejavnosti proračunske podpore ter poglobljeni politični dialog in dialog o politikah; |
75. |
meni, da je treba politični dialog in dialog o politikah okrepiti, pogojenost pomoči in okvir logične verige okrepiti, da se zagotovi skladnosti med odločanjem o izplačilih in njihovim pogojevanjem, in sicer tako da se izplačila jasno povežejo z doseganjem rezultatov, izbranimi cilji in vnaprej določenimi ključnimi kazalniki uspešnosti; poziva službe Komisije, naj še naprej ustrezno utrjujejo svoj nadzorni okvir; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja in bolj sistematično poroča o svoji uspešnosti in rezultatih; |
76. |
poziva Komisijo, naj redno poroča o izvajanju davčne pobude iz Adisa, ki se je začela izvajati leta 2015, zlasti o sprejetih ukrepih za spopadanje z izogibanjem davkom, davčnimi utajami in nezakonitimi finančnimi tokovi; nadalje meni, da so učinkovitost vlade, upravljanje javnih financ, korupcija in goljufije glavne razsežnosti tveganja, ki jih je treba stalno in temeljito preverjati; |
Oblikovanje razsežnosti nadzora nad skrbniškimi skladi in instrumenti kombiniranja
77. |
priznava argumente za razvoj namenskih skrbniških skladov kot instrumentov združevanja finančnih sredstev različnih deležnikov, da bi povečali prožnost in pospešili odziv Unije na globalna mednarodna vprašanja, večje krize ali izredne razmere; vseeno pa verjame, da lahko tudi mali projekti z jasno zastavljenimi cilji, izvajalci in upravičenci, ki prinašajo konkretne rezultate in prispevajo k dolgoročni strategiji, učinkovito sodelujejo v odzivu Unije na te izzive; |
78. |
verjame, da bi bilo treba ustrezno upoštevati skladnost in dopolnilnost vseh novih razvojnih orodij z ERS, zlasti kar zadeva učinek pomoči, poslovodne in upravne stroške glede na celoten prispevek; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ta nova razvojna orodja vedno skladna s splošno strategijo Unije in njenimi cilji razvojne politike; |
79. |
je zaskrbljen zaradi številčnosti skrbniških skladov in platform kombiniranja, ki jih z velikimi zneski financirajo države članice, a niso del proračuna Unije; odločno poudarja morebitna vprašanja glede upravljanja, učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti; svari Komisijo pred nevarnostmi zunanjega izvajanja in zmanjševanja ciljev razvojne politike; poziva Računsko sodišče, naj pomaga pri oceni tveganja in izboljšanju splošne preglednosti in odgovornosti ter učinkovitost naložb, izvedenih prek skrbniških skladov, primerja z učinkovitostjo naložb neposrednega ali posrednega upravljanja ERS; |
80. |
ugotavlja, da so bili skrbniški skladi del ad hoc odziva, kar kaže, da v ERS, proračunu Unije in večletnem finančnem okviru ni dovolj sredstev in prožnosti, potrebnih za hitro in celovito odzivanje na večje krize; meni, da je potrebno več časa, da se dokaže njihova učinkovitost; |
81. |
priznava, da je bil ustanovljen nujni skrbniški sklad Evropske unije za Afriko (EUTF), a hkrati obžaluje, da pred tem niso potekala posvetovanja s Parlamentom, čeprav ima ta na podlagi politične zaveze, ki jo je sprejela Komisija, pravico do okrepljenega nadzora nad načrtovanjem programov ERS; ugotavlja, da je bilo v sklad EUTF vplačanih 57 % prvotnega zneska (tj. 47,142 milijona EUR), ki so ga obljubile države članice in drugi donatorji (Švica in Norveška); ugotavlja, da bo 1,4 milijarde EUR iz rezerv ERS uporabljenih za sklad EUTF in da skupne finančne obveznosti držav članic predstavljajo zgolj 81,492 milijona EUR (tj. 4,3 % od predvidenih 1,8 milijarde EUR); ugotavlja, da znaša obljubljeni in odplačani znesek za skrbniški sklad Bekou 34,925 milijona EUR; |
82. |
poziva Komisijo, naj vzpostavi celovite nadzorne mehanizme za zagotavljanje političnega nadzora, zlasti s strani Parlamenta, nad vodenjem, upravljanjem in izvajanjem teh novih instrumentov v okviru postopka razrešnice; meni, da je pomembno razviti posebne strategije nadzora za te instrumente s specifičnimi in splošnimi cilji ter pregledi; |
83. |
je zelo zaskrbljen, ker cilji niso dovolj natančno določeni ter ker ni zavezujočih kazalnikov in merljivih ciljev za ocenjevanje uspešnosti skrbniških skladov; poziva, naj se v zvezi z načrtovanimi ukrepi še bolj okrepijo ureditve glede spremljanja uspešnosti (oziroma tabela ali okvir rezultatov), da bodo povsem v skladu s cilji politik EU vključeni tudi srednje- in dolgoročni cilji; |
84. |
še zlasti izraža zanimanje za informacije o stopnjah finančnega vzvoda, ki so bile dosežene z obstoječimi mehanizmi kombiniranja, s posebnim poudarkom na dodani vrednosti in dodatnosti v primerjavi s klasično podporo Unije; |
Krepitev okvirov sodelovanja z mednarodnimi organizacijami
85. |
ugotavlja, da so ukrepi ERS, izvedeni prek neposrednega upravljanja z mednarodnimi organizacijami in razvojnimi agencijami, znašali 810 milijonov EUR, od česar je 347 milijonov EUR prispevala Organizacija združenih narodov; |
86. |
priznava dodano vrednost sodelovanja z mednarodnimi organizacijami v določenih posebnih kontekstih; opozarja pa tudi na ponavljajoče se pomanjkljivosti, kot so stopnje finančnih napak, ki vplivajo na oceno stopnje napake, pomanjkljivosti poročanja, težave s prevzemanjem odgovornosti za rezultate in posledično pomanjkanje prepoznavnosti Unije kot donatorke in potreba po uskladitvi pričakovanj glede usmerjenosti v rezultate in stroškovne učinkovitosti; |
87. |
spodbuja Komisijo in mednarodne institucije, naj – zlasti v primeru pobud za sofinanciranje in več donatorjev:
|
Upravljanje mirovne pomoči za Afriko
88. |
ugotavlja, da je mirovna pomoč za Afriko finančni instrument Unije za podporo sodelovanju z Afriko na področju miru in varnosti, pri čemer je bilo leta 2015 skupaj obljubljenih 901,2 milijona EUR, 600 milijonov EUR pogodbeno določenih in skupni znesek izplačan v okviru enajstega ERS; ugotavlja, da se približno 90 % sredstev mirovne pomoči za Afriko upravlja prek sporazumov, podpisanih s Komisijo Afriške unije, ki je izvajalski organ Afriške unije; |
89. |
ugotavlja, da Komisija ne zaupa izvajanju mirovne pomoči za Afriko, ki deluje že več let; je v zvezi s tem presenečen nad predlogom Komisije, da naj se še več razvojnih sredstev nameni varnostnim ukrepom v Afriki; poudarja tudi, da je financiranje mirovne pomoči za Afriko iz ERS že petnajst let začasna rešitev; poudarja, da so sredstva za razvojno pomoč skozi vsa ta leta bistveno prispevala k afriškim varnostnim politikam, medtem ko Unija ni predvidela sredstev za povečanje varnosti v zvezi z razvojnimi ukrepi; |
90. |
obžaluje, da nadzorni sistem za upravljanje in operativno spremljanje mirovne pomoči za Afriko ni učinkovito zaščitil ERS pred nezakonitimi in nepravilnimi izdatki ter da izvajanje blažilnih ukrepov ni zadostovalo za odpravo ugotovljenih institucionalnih pomanjkljivosti; prav tako obžaluje, da sta sistema nadzora in poročanja za financirane dejavnosti mirovne pomoči za Afriko pomanjkljiva; |
91. |
izraža zaskrbljenost, ker se niso upoštevali rezultati ocen na podlagi stebrov, izvedenih v skladu z zahtevami finančne uredbe, in sicer v zvezi z neskladnostjo postopkov obračunavanja, postopki javnega naročanja in nadaljnjega prenosa; obžaluje, da se popravljalni ukrepi niso izvedli prej; |
92. |
poziva Komisijo, naj v zvezi s spremljanjem financiranja mirovne pomoči za Afriko in poročanjem o njenih projektih v teku prilagodi upravljanje, usklajevanje in ustrezne odgovornosti vključenih deležnikov (to so službe Komisije, Evropska služba za zunanje delovanje in delegacije Unije); |
93. |
poziva Komisijo, naj Parlamentu pravočasno poroča o popravljalnih ukrepih, stopnji povračil in izboljšavah v upravljanju sredstev v okviru mirovne pomoči za Afriko; |
Sodelovanje s čezmorskimi državami in ozemlji
94. |
priznava, da se ERS pretežno osredotočajo na afriške države, in meni, da čezmorskih držav in ozemelj v zvezi s političnimi cilji ne bi smeli potiskati ob stran; poziva Komisijo, naj izvaja več sinergij z notranjimi in horizontalnimi politikami ob konkretnem sodelovanju čezmorskih držav in ozemelj; |
95. |
verjame, da bi bilo treba pozornost posvetiti učinkovitosti pomoči in učinku razvojne politike, hkrati pa tudi drugim evropskim in mednarodnim politikam glede držav, ki se nahajajo na istem geografskem območju kot čezmorske države in ozemlja; poziva, naj se posebna pozornost nameni specifični situaciji otočja Mayotte, ki je leta 2014 status čezmorske države in ozemlja spremenilo v status najbolj oddaljene regije; |
96. |
poziva Komisijo, naj vsem čezmorskim državam in ozemljem zagotovi pravične in enake koristi financiranja; poziva Komisijo, naj uprave čezmorskih držav in ozemelj še naprej podpira pri izvajanju projektov ERS, zlasti z usposabljanjem in tehnično podporo; |
97. |
opozarja na geografske značilnosti čezmorskih držav in ozemelj; poziva Komisijo, naj bolje vključi ciljne ključne kazalnike uspešnosti za financiranje čezmorskih držav in ozemelj; poziva tudi Komisijo, naj kot del razširitve pripravljalnega ukrepa v okviru sistema BEST (prostovoljni sistem za storitve s področja biotske raznovrstnosti in ekosistema na evropskih čezmorskih ozemljih) predlaga trajni mehanizem za zaščito biotske raznovrstnosti, razvijanje ekosistemskih storitev in boj proti posledicam podnebnih sprememb v čezmorskih državah in ozemljih Unije; |
98. |
ponovno poziva Komisijo, naj do leta 2020 oblikuje poseben instrument financiranja za čezmorske države in ozemlja, pri tem pa upošteva, da imajo poseben status in da so člani evropske družine. |
Odziv ERS na nujne globalne izzive
Vprašanje migracij in razvojna pomoč
99. |
opozarja, da je glavni cilj razvojne politike Unije zmanjšati in sčasoma izkoreniniti revščino ter da so ERS do sedaj dosegli napredek v državah AKP ter čezmorskih državah in ozemljih; verjame, da so uspešna razvojna pomoč in vprašanja migracij medsebojno povezana, saj so lahko migracije posledica socialnih in ekonomskih šibkosti in je odpravljanje temeljnih vzrokov za migracije mogoče povezati z usmerjeno razvojno pomočjo; |
100. |
je seznanjen z nedavno sprejeto globalno strategijo Unije za doseganje trajnostnega razvoja do leta 2030, ki še dodatno utrjuje povezavo med razvojem in migracijami ter migracije in varnost uvršča v nov okvir razvoja in sodelovanja; |
101. |
želi spomniti na stališče Parlamenta glede celostnega pristopa k migracijam, ki bo temeljil na novi mešanici politik, vključno s tesnejšo povezavo med migracijami in razvojem z odpravljanjem temeljnih vzrokov za migracije, pa tudi z drugačnimi načini financiranja odziva na migracijsko krizo; |
102. |
priznava, da je Unija povečala podporo za reformo varnostnega sektorja; hkrati pa meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da se sredstva ne preusmerjajo v spodbujanje varnosti, ne da bi se hkrati krepila podpora za demokratične reforme; |
103. |
verjame, da se je zaradi obsežnosti migracijske krize treba hitreje in učinkoviteje odzivati in zagotavljati pomoč; meni, da je koristno v odboru za razvojno pomoč pri OECD razviti ustrezno kodo področja za migracije, da bi lahko migracije bolje vključili v razvojni načrt, olajšali kodiranje in uporabo sredstev ter izboljšali spremljanje in nadzor zneskov za zunanje ukrepe na področju boja proti temeljnim vzrokom migracij; |
104. |
pozdravlja načrtovano uvedbo načrta za zunanje naložbe v Afriki po modelu Evropskega sklada za strateške naložbe za reševanje specifičnih ozkih grl na področju naložb; meni, da je to eno najprimernejših in najučinkovitejših orodij za uresničitev dolgoročnega cilja Parlamenta, da se ljudem zagotovijo ustrezni življenjski pogoji in s tem obravnavajo tudi temeljni vzroki prevelikih migracij iz Afrike; |
105. |
priznava, da sredstva ERS pomagajo odpravljati temeljne vzroke aktualne globalne begunske in migracijske krize; poudarja, da se ta sredstva ne smejo zlorabljati za namene, ki niso opredeljeni v ustreznih določbah, na primer za varen nadzor meja in učinkovite ukrepe vračanja; poziva Komisijo, naj skuša konstruktivno doseči sinergije med proračunom Unije, ERS in dvostranskim sodelovanjem za reševanje problematike v zvezi s preprečevanjem migracijskih kriz; |
106. |
poziva k nenehnemu izpopolnjevanju strateškega razumevanja in okvira zunanje politike Unije na področju migracij in političnih možnosti s ključnimi akterji, da se zagotovita jasnost ter usklajena in dosledna uporaba mehanizmov za zunanje migracije na kratki, srednji in dolgi rok, znotraj ali zunaj proračunskega okvira Unije; |
107. |
meni, da je zahteve za boljše rezultate nujno treba uravnotežiti z razpoložljivostjo zadostnih sredstev, da bo lahko Unija ambiciozno zasnovala celovit in trajnosten odziv na sedanje in prihodnje izzive, ki jih prinašajo migracijske krize; meni, da je treba izdatke Unije za zunanje migracije izplačevati učinkoviteje in da morajo izpolnjevati merila dodane vrednosti, da se ljudem zagotovijo ustrezne življenjske razmere v državah izvora in drugih državah AKP; |
108. |
poziva vse glavne deležnike, naj upoštevajo in se ustrezno odzivajo na ravnovesje med prožnostjo pri posredovanju, dopolnjevanjem sredstev, njihovo višino in potrebnim finančnim vzvodom, pa tudi morebitnimi sinergijami in splošno dodatnostjo ukrepov Unije; |
109. |
meni, da sedanja razdrobljenost instrumentov, ki imajo med seboj nepovezane posebne cilje, ovira parlamentarni nadzor nad načinom izvajanja skladov in ugotavljanje odgovornosti, zato je težko natančno oceniti finančne zneske, dejansko porabljene za zunanje ukrepe na področju migracij; obžaluje, da to povzroča neučinkovitost, nepreglednost in neodgovornost; meni, da je treba na novo opredeliti načine uporabe obstoječih instrumentov politik z jasno in prenovljeno strukturo ciljev, da se povečata njihova učinkovitost in prepoznavnost; |
110. |
v zvezi s tem verjame, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti ustreznemu usmerjanju pomoči k raznolikim in razvijajočim se zunanjim migracijskim vprašanjem ter hkrati zagotoviti ustreznost nadzora nad izplačanimi sredstvi, da bi preprečili tveganje nezakonite prisvojitve sredstev in podvajanja financiranja ter obenem zagotovili, da imajo druge države AKP še naprej korist od pomoči ERS; |
111. |
verjame, da so podnebne spremembe in z njimi povezani izzivi, migracije in razvoj tesno prepleteni; poziva k boljšemu razumevanju te medsebojne povezanosti pri dodeljevanju razvojne pomoči in razvoju ciljev politike; poziva Komisijo in EIB, naj ne enostavno povečata sredstev za spoprijemanje s težavami, povezanimi z migracijami, ne da bi pri tem upoštevali projekte, namenjene prilagajanju podnebnim spremembam, in druge razvojne projekte; |
Prispevki EIB
112. |
ugotavlja, da je bilo leta 2015 državam AKP ter čezmorskim državam in ozemljem dodeljenih 936 milijonov EUR v obliki projektov, izvedenih v 15 državah in šestih regionalnih skupinah; |
113. |
podpira splošne cilje sklada AKP za spodbujanje naložb, in sicer podpiranje lokalnega zasebnega sektorja ter razvoja zaposlitvenih ter socialno-ekonomskih infrastruktur, ki spodbujajo trajnostni razvoj na lokalni in regionalni ravni, kot tudi razvoja zasebnega sektorja in ključne infrastrukture v okviru Skrbniškega sklada EU za infrastrukturo za Afriko; |
114. |
pozdravlja trud EIB, da bi prispevala k odzivu Unije na nujne mednarodne zadeve, zlasti v okviru njenega migracijskega paketa AKP in pobude za gospodarsko odpornost, da bi podpirala Unijo in partnerske države pri spopadanju s socialno-ekonomskimi izzivi, ki prispevajo k migracijam, ter naznanila načrt za zunanje naložbe; hkrati pa poudarja trenutni izziv v zvezi z ustreznim političnim in demokratičnim nadzorom nad dejavnostmi EIB; |
115. |
poziva EIB, naj vztraja in daje prednost dolgoročnim učinkom naložb in njihovemu prispevku k trajnostnemu razvoju v vseh ekonomskih, socialnih in okoljskih vidikih; |
116. |
spodbuja EIB, naj še naprej podpira razvoj lokalnega zasebnega sektorja kot gonila trajnosti, naj podpira osnovno socialno in gospodarsko infrastrukturo, ki je upravičencem v neposrednem interesu, ter naj išče nove lokalne in regionalne partnerje na področju mikrofinanciranja; poziva EIB, naj poveča dodatnost z bolje utemeljeno uporabo finančnih sredstev; |
117. |
poziva EIB, naj zagotovi redno nadziranje trenutnih projektov ter učinkovito izpolnitev prvotnih ciljev in meril med trajanjem projekta; verjame, da bi morala EIB upoštevati možen razvoj projektov in njihovih ciljev; |
118. |
pozdravlja drugo poročilo EIB iz leta 2015 o rezultatih njenih zunanjih dejavnosti ter uporabi tristebrnega okvira za oceno in okvira za merjenje rezultatov za predhodno oceno pričakovanih rezultatov naložbenih projektov; |
119. |
verjame, da bi bilo treba z okvirom za merjenje rezultatov in uspešnosti sklada za spodbujanje naložb izmeriti, kako posamezni projekti vplivajo na razvoj; poudarja pomen usmerjanja v iste cilje in strategije kot razvojne politike Unije; poziva EIB, naj svoje dejavnosti še bolj uskladi s cilji razvojne politike Unije; |
120. |
poziva, naj se sistematično razkrivajo pogodbe sklada AKP za spodbujanje naložb o nadaljnjem posojanju in zagotovi večja preglednost odločitev upravnega odbora in orientacijskih dokumentov; |
121. |
meni, da je revizija sklada za spodbujanje naložb primer dobre prakse sodelovanja in skupnega nadzora Parlamenta in Računskega sodišča; obžaluje pa, da izvajani projekti in sredstva, dodeljena čezmorskim državam in ozemljem, niso vključena v revizijo; obžaluje tudi, da sklad za spodbujanje naložb ne spada v obseg revizij Računskega sodišča za letno izjavo o zanesljivosti in ni predmet razrešnice Parlamenta; |
V smeri novega sporazuma za obdobje po izteku Sporazuma iz Cotonouja
122. |
priznava dosežke ERS, a hkrati meni, da bi bilo treba razmisliti o novih možnostih in pri tem upoštevati spremembe krajine držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj, pa tudi spremembe na področju razvoja novih trajnostnih ciljev, zlasti korelacijo med mirom, humanitarno pomočjo, podnebnimi spremembami in izzivi, ki so z njimi povezani, izgubo biotske raznovrstnosti ter migracijami; |
123. |
pozdravlja skupno sporočilo Parlamentu in Svetu o prenovljenem partnerstvu z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami, ki sta ga Komisija in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko objavila 22. novembra 2016 (JOIN(2016)0052), in poziva, naj institucije Unije še naprej razpravljajo o prihodnosti odnosov med državami Unije in AKP; |
124. |
opaža, da je Komisija sicer predlagala precejšnje poenostavitve finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun, da pa se za vsak ERS še vedno uporablja posebna finančna uredba; meni, da bi z eno samo finančno uredbo zmanjšali kompleksnost pri upravljanju in izvajanju različnih ERS; prav tako poudarja, da Parlament že dlje časa poziva k vključitvi ERS v proračun Unije; |
125. |
verjame, da bi bilo treba v novem sporazumu še naprej zagotavljati skladnost med razvojnimi cilji in celotno zunanjo politiko Unije ter da bi morali v središče postaviti dejavnike, kot so boj proti neenakosti in ukrepi za trajnostni razvoj; |
126. |
se veseli, da se ga bo v celoti obveščalo in se z njim posvetovalo o vmesnem pregledu 11. ERS, ki naj bi sicer upošteval agendo 2030 in novo evropsko soglasje o razvoju, vendar bi moral v celoti upoštevati tudi načela razvojne učinkovitosti, ki so bila ponovno potrjena na forumu na visoki ravni o globalnem partnerstvu v Nairobiju, zlasti ko gre za odgovornost za prednostne naloge držav prejemnic; |
127. |
priporoča, naj novi sporazum preseže gospodarska vprašanja in spodbuja učinkovit politični dialog; opozarja, da je politični dialog eden ključnih elementov za zagotavljanje uspešnosti in učinkovitosti pomoči; |
128. |
meni, da bi moral novi sporazum spodbujati krepitev položaja in sodelovanje lokalnih skupnosti ter civilne družbe na splošno, zlasti v okviru ustanavljanja lokalnih partnerskih sporazumov, da bi zagotovili ustrezno izvajanje projektov na lokalni ravni, še posebej v okviru posrednega upravljanja; |
129. |
poziva, naj se prizna, da podnebne spremembe in z njimi povezani izzivi ter izguba biotske raznovrstnosti vplivajo na vse razvojne dejavnike; verjame, da bi moral biti novi sporazum bolj osredotočen na trajnostni razvoj držav upravičenk, zlasti kar zadeva vprašanje energetske samozadostnosti; |
130. |
poziva Komisijo, naj prizna in nadalje razvije vprašanje otokov v razvojni politiki ter vzpostavi poseben instrument za majhne otoške države v razvoju, ki bi omogočil boljšo dodeljevanje sredstev, uspešnost in prilagojen nadzor; |
131. |
predlaga Komisiji, naj pripravi vnaprejšnjo oceno in bolj sistematično poroča o vplivu razvojne politike na države in regije, ki se nahajajo na istem geografskem območju, da bi omogočila večje sinergije med vsemi sredstvi, ki so na voljo v teh regijah; |
132. |
ponovno poudarja dolgoletno podporo Parlamenta za vključitev v proračun, da bi povečali demokratični nadzor, odgovornost, učinkovitost, preglednost in prepoznavnost pri uporabi ERS; prav tako poudarja, da bi se z vključitvijo v proračun zmanjšali stroški poslov, zahteve glede poročanja in računovodstva pa bi bile poenostavljene, saj bi bil potreben zgolj en sklop upravnih pravil in struktur odločanja; |
Nadaljnji ukrepi na podlagi resolucij Parlamenta
133. |
poziva Računsko sodišče, naj v naslednje letno poročilo vključi pregled nadaljnjih ukrepov na podlagi priporočil, ki jih je Parlament podal v letni resoluciji o razrešnici. |
(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.
(2) UL L 287, 4.11.2010, str. 3.
(3) Sporočilo CAB D(2016) Ares 06675546
(4) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/159 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1632
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu za osmi, deveti, deseti in enajsti Evropski razvojni sklad za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju računovodskih izkazov ter bilance prihodkov in odhodkov za 8., 9., 10, in 11. Evropski razvojni sklad za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 485 – C8-0326/2016), |
— |
ob upoštevanju finančnih informacij o Evropskih razvojnih skladih (COM(2016) 386), |
— |
ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2015 z odgovori Komisije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskih razvojnih skladov za proračunsko leto 2015 (05376/2017-C8-0081/2017, 05377/2017-C8-0082/2017, 05378/2017-C8-0083/2017, 05379/2017-C8-0084/2017), |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi razrešnice za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (3) in spremenjenega v Ouagadougouju (Burkina Faso) 22. junija 2010 (4), |
— |
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (5), |
— |
ob upoštevanju člena 33 notranjega sporazuma z dne 20. decembra 1995 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k četrti konvenciji AKP-ES (6), |
— |
ob upoštevanju člena 32 notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanem v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere velja četrti del Pogodbe ES (7), |
— |
ob upoštevanju člena 11 notranjega sporazuma z dne 17. julija 2006 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja četrti del Pogodbe ES (8), |
— |
ob upoštevanju člena 11 notranjega sporazuma z dne 24. in 26. junija 2013 med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (9), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 74 finančne uredbe z dne 16. junija 1998 o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru četrte konvencije AKP-ES (10), |
— |
ob upoštevanju člena 119 Finančne Uredbe z dne 27. marca 2003 v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom (11), |
— |
ob upoštevanju člena 50 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (12), |
— |
ob upoštevanju člena 48 Uredbe Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (13), |
— |
ob upoštevanju člena 93 in tretje alinee člena 94 ter Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za razvoj (A8-0125/2017), |
1. |
odobri zaključni račun za osmi, deveti, deseti in enajsti Evropski razvojni sklad za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in Evropski investicijski banki ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 375, 13.10.2016, str. 287.
(2) UL C 375, 13.10.2016, str. 297.
(3) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.
(4) UL L 287, 4.11.2010, str. 3.
(5) UL L 344, 19.12.2013, str. 1.
(6) UL L 156, 29.5.1998, str. 108.
(7) UL L 317, 15.12.2000, str. 355.
(8) UL L 247, 9.9.2006, str. 32.
(9) UL L 210, 6.8.2013, str. 1.
(10) UL L 191, 7.7.1998, str. 53.
(11) UL L 83, 1.4.2003, str. 1.
(12) UL L 78, 19.3.2008, str. 1.
(13) UL L 58, 3.3.2015, str. 17.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/161 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1633
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0075/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (4), zlasti člena 24, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0147/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorju Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 17.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 211, 14.8.2009, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/162 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1634
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0147/2017), |
A. |
ker je iz računovodskih izkazov Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljevanju: agencija) razvidno, da je končni proračun agencije v proračunskem letu 2015 znašal 11 266 000 EUR, kar je 3,55 % več kot leta 2014; ker celotni proračun agencije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov agencije za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
potrjuje dejstvo, da je agencija:
|
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 95,09 %, kar je v skladu z načrtovanim ciljem agencije in 0,09 % več kot leta 2014; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 74,88 %, kar je 5,04 % več kot leta 2014; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
3. |
ugotavlja, da so bila po podatkih iz poročila Računskega sodišča v naslovu III (odhodki za poslovanje) v naslednje leto prenesena sredstva v znesku 1 360 000 EUR (59 %), leta 2014 pa v znesku 1 570 000 EUR (62 %); prav tako ugotavlja, da so bila prenesena sredstva v večji meri povezana z dolgoročno naravo izvajanja Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1); |
4. |
ugotavlja, da so bila po podatkih iz poročila Računskega sodišča v naslovu II (upravni odhodki) v naslednje leto prenesena sredstva v znesku 790 000 EUR (35 %), leta 2014 pa v znesku 980 000 EUR (41 %); je seznanjen s trditvami agencije, da so bila prenesena sredstva povečini povezana s študijami in storitvami, ki niso bile zagotovljene leta 2015; |
5. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencija načrtuje in o tem obvesti Računsko sodišče; je seznanjen z dejstvom, da je imela agencija težave pri usklajevanju načela enoletnosti z večletno naravo izvedbenega projekta REMIT; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
6. |
ugotavlja, da je bilo ob koncu leta 2015 v agenciji zaposlenih 54 začasnih uslužbencev, 20 pogodbenih uslužbencev, 6 napotenih nacionalnih strokovnjakov, 9 pripravnikov in 6 agencijskih delavcev; ugotavlja tudi, da se kadrovski načrt v letu 2015 ni spremenil; |
7. |
na podlagi kadrovske analize ugotavlja, da je bilo 67,83 % delovnih mest v agenciji operativnih, 22,89 % je bilo namenjenih upravni podpori in usklajevanju, 9,28 % pa je bilo nevtralnih; |
8. |
ugotavlja, da se je leta 2015 srečanja zunaj prostorov agencije udeležilo 75 zaposlenih in da so skupni stroški znašali 6 517 EUR (87 EUR na osebo); |
Notranje kontrole
9. |
ugotavlja, da je agencija izpolnjevala minimalne zahteve za vse standarde notranje kontrole; |
10. |
ugotavlja, da je agencija ocenila učinkovitost svojih standardov notranje kontrole, da bi ugotovila, na katerih področjih je mogoče v letu 2015 opraviti dodatne izboljšave; potrjuje, da je agencija v skladu s tem nameravala začeti izvajati ustrezne ukrepe; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o izvedenih ukrepih; |
Notranja revizija
11. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo pred pripravo revizije o postopkih javnih naročil obiskala agencijo; ugotavlja, da bi morala služba za notranjo revizijo to revizijo izvesti v začetku leta 2016; ugotavlja tudi, da bi morala služba za notranjo revizijo v začetku leta 2016 izvesti revizijo v zvezi s polno oceno tveganja in revizijo v zvezi z oceno tveganja na področju IT, na podlagi te ocene pa bi agencija pripravila nov strateški načrt v zvezi z revizijami; z zanimanjem pričakuje podatke o revizijah službe za notranjo revizijo, ki jih bo agencija navedla v poročilu o letnih dejavnostih 2016; |
12. |
ugotavlja, da je agencija od šestih priporočil, ki jih je služba za notranjo revizijo izdala po reviziji leta 2014 v zvezi z oblikovanjem okvirnih smernic in mnenjem o omrežnih kodeksih, začela izvajati in zaključila dve v letu 2014 in dve v letu 2015; potrjuje, da je agencija nameravala začeti izvajati preostali priporočili leta 2016; ugotavlja, da je bilo leta 2015 zaključeno zadnje odprto priporočilo iz revizije službe za notranjo revizijo v zvezi z načrtovanjem, oblikovanjem proračuna in spremljanjem, ki je potekala leta 2013; |
Uspešnost
13. |
ugotavlja, da je agencija konec leta 2015 pripravila anketo, s katero so lahko deležniki ocenili njene regulativne dejavnosti, delovne metode in učinkovitost (na primer v zvezi s pravočasnim doseganjem ciljev), preglednost, sodelovanje z deležniki in objave; ugotavlja tudi, da je agencija oktobra 2015 objavila študijo v zvezi z metodološkim predlogom za oceno učinka kodeksov plinskih omrežij in smernic v smislu izvajanja in tržnih učinkov; poziva agencijo, naj o tej zadevi redno obvešča organ za podelitev razrešnice; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
14. |
ugotavlja, da je upravni odbor agencije sprejel politiko za preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov, ki ga s posebnimi določbami za vodstvo uporablja za uslužbence, pa tudi za upravni odbor, odbor regulatorjev, odbor za pritožbe, delovno skupino predsednikov in podpredsednikov ter vodje projektnih skupin; ugotavlja tudi, da je agencija objavila izjave o navzkrižju interesov na spletnem mestu, a poudarja, da še vedno manjkajo življenjepisi in izjave o interesih nekaterih članov odbora regulatorjev; poziva agencijo, naj te dokumente objavi in javnosti omogoči potreben nadzor nad svojim višjim vodstvom; ugotavlja, da je upravni odbor leta 2016 pri enem od članov odkril morebitno navzkrižje interesov in upošteval ad hoc postopek, ki je predviden za te primere; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice posreduje podrobnejše informacije o tem; |
15. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija sprejela strategijo boja proti goljufijam za obdobje 2015–2017, pri kateri se upoštevajo smernice urada OLAF, celotno osebje pa se je udeležilo izobraževanja v zvezi z ozaveščanjem; |
16. |
ugotavlja, da je država članica gostiteljica 16. junija 2016 sprejela zakon o izvajanju mednarodnih programov s področja vzgoje in izobraževanja, ki je začel veljati 15. julija 2016; ugotavlja, da je država članica gostiteljica po sprejetju zakona naročila študijo izvedljivosti; opozarja, da je agencija večkrat opomnila državo članico gostiteljico, da bi bilo treba v Ljubljani obvezno ustanoviti evropsko šolo; obžaluje, da evropska šola ni bila ustanovljena, čeprav so pretekla že več kot štiri leta od začetka veljavnosti sporazuma med agencijo in slovensko vlado; |
17. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (2) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).
(2) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017) 155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/165 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1635
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0075/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (4), zlasti člena 24, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0147/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 17.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 211, 14.8.2009, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/166 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1636
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije za proračunsko leto 2015 z odgovori urada (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice upravnemu odboru Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0076/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada (4), zlasti člena 13, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0143/2017), |
1. |
podeli razrešnico upravnemu odboru Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije glede izvrševanja proračuna organa za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje upravnemu odboru Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 22.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 337, 18.12.2009, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/167 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1637
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0143/2017), |
A. |
ker je iz računovodskih izkazov Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (v nadaljnjem besedilu: urad) razvidno, da je končni proračun urada v proračunskem letu 2015 znašal 4 017 244 EUR, kar je 3,5 % manj kot leta 2014; |
B. |
ker je iz računovodskih izkazov urada razvidno, da je celoten prispevek Unije v proračun urada v letu 2015 znašal 3 498 143 EUR, kar je 3,31 % manj kot leta 2014; |
C. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu urada za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov urada za leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
D. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
potrjuje, da urad:
je seznanjen, da je služba Komisije za notranjo revizijo zaključila še preostali dve priporočili, ki sta ostali neuresničeni po nadaljnjih ukrepih v zvezi z omejenim pregledom izvajanja standardov notranje kontrole; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 95,65 %, kar je 2,26 % manj kot leta 2014; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja odobrenih plačil znašala 80,31 %, kar je 4,65 % več kot leta 2014; |
3. |
je seznanjen z ugotovitvijo iz poročila Računskega sodišča, da poročilo o izvrševanju proračuna urada ni enako podrobno kot poročila večine drugih agencij; ugotavlja, da je urad računovodske naloge oddal v izvajanje računovodji Komisije in da so različno podrobna poročila posledica poročevalske prakse Komisije; je seznanjen, da je urad naslednje proračunsko leto pripravljen upoštevati vse smernice o proračunskem poročanju, ki bodo izdane; poziva Računsko sodišče in mrežo agencij EU, naj pripravita skupne smernice za poročanje na osnovi najboljše prakse decentraliziranih agencij; |
4. |
ugotavlja, da je urad popravil proračuna za leti 2015 in 2016, kar zadeva prispevke nacionalnih regulativnih organov iz držav Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki leta 2014 niso bili izplačani; ugotavlja, da se o sporazumu EFTA pogajajo Komisija in posamezne države, urad pa tako na ta pogajanja ne more vplivati; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
5. |
je seznanjen z navedbo iz poročila Računskega sodišča, da je bil znesek obveznosti, prenesenih v naslednje leto, v naslovu II velik in je dosegel 134 228 EUR (44 %), medtem ko je v letu 2014 znašal 91 757 EUR (40 %); ugotavlja, da so ta prenesena sredstva v glavnem posledica storitev, ki so se izvajale še po izteku leta 2015, torej ne gre nujno za pomanjkljivosti pri proračunskem načrtovanju; |
Prerazporeditve
6. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da se je število proračunskih prerazporeditev v letu 2015 zmanjšalo na 17, v primerjavi s 37 v letu 2014; ugotavlja še, da se skupni odhodki v naslovu I (stroški zaposlenih) niso spremenili, v naslovu II (upravni odhodki) so se zmanjšali za 33 %, v naslovu III (odhodki za poslovanje) pa povečali za 13 %; ugotavlja, da so spremembe sestave prvotnega proračuna manjše kot v letu 2014; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
7. |
je seznanjen z ugotovitvijo iz poročila Računskega sodišča, da je urad podcenil svoje potrebe po strokovnih storitvah pri organizaciji prireditev; ugotavlja, da je bil pri izvajanju štiriletne okvirne pogodbe, podpisane v letu 2013, decembra 2014 dosežen maksimalen znesek; ugotavlja, da urad ni mogel predvideti vseh potreb, saj je na njegovi zadnji plenarni seji v letu 2014 prišlo do nepredvidenih sprememb; meni, da bi moral urad opredeliti način dela s svojimi člani in opazovalci za te seje in tako preprečiti, da bi se takšno stanje ponovilo; poudarja, da se je avgusta 2015 začel postopek javnega naročila za podpis nove okvirne pogodbe in da je urad v vmesnem obdobju te storitve še naprej naročal s plačilnimi nalogi in pogodbami nizke vrednosti (postopek s pogajanji); se strinja z Računskim sodiščem, da bi moral urad objaviti odprt javni razpis, na katerem bi lahko vsi zainteresirani gospodarski subjekti oddali ponudbo; ugotavlja, da je urad v letu 2016 pregledal svoja pravila o oddaji javnih naročil, da bi poenostavil postopek, vključno z uporabo e-javnih razpisov; pozdravlja dejstvo, da je urad že sprejel ukrepe, da bi izboljšal pravila javnega naročanja, in izvedel odprti postopek oddaje javnega naročila, na osnovi katerega je sklenil kaskadno okvirno pogodbo s tremi podjetji, ki se je začela izvajati januarja 2016; |
8. |
ugotavlja, da je bilo število delovnih mest zmanjšano z 28 konec leta 2014 na 27 konec leta 2015; je seznanjen, da je imel urad dodatne naloge, zaradi česar se je povečala njegova delovna obremenitev, s tem pa tudi težave pri zaposlovanju zaradi menjave strokovnjakov; ugotavlja, da je urad kljub temu deloval nemoteno in uravnoteženo porazdeljeval delo med zaposlenimi; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
9. |
ugotavlja, da je urad dnevno vodil javni register dokumentov organa BEREC in svojih dokumentov; z zadovoljstvom ugotavlja, da je na spletnem mestu uvedel posebne razdelke o politiki navzkrižja interesov in nov razdelek z govori predsednika; |
10. |
ugotavlja, da je urad v letno poročilo vključil podpoglavje o preglednosti, odgovornosti in integriteti; ugotavlja, da je njegovo letno poročilo skladno s smernicami Komisije, ki ne predvidevajo standardnega poglavja o teh temah; |
11. |
pozdravlja dejstvo, da je urad aktivno sodeloval v delovni skupini medagencijske pravne mreže za boj proti goljufijam; z zadovoljstvom ugotavlja, da je na osnovi tega sodelovanja februarja 2017 sprejel strategijo za boj proti goljufijam; |
12. |
ugotavlja, da naj bi urad interna pravila o prijavljanju nepravilnosti sprejel v prvi polovici leta 2017 in da je osnutek politike že poslal Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov v predhodni pregled; poziva urad, naj sprejme notranjo politiko o prijavljanju nepravilnosti, da bi spodbudil kulturo preglednosti in odgovornosti na delovnem mestu, naj zaposlene redno obvešča in usposablja o njihovih dolžnostih in pravicah, zagotavlja zaščito prijaviteljev nepravilnosti pred povračilnimi ukrepi, pravočasno ukrepa na podlagi vsebine opozoril prijaviteljev nepravilnosti ter oblikuje kanale za anonimno interno poročanje; poziva urad, naj objavi letna poročila o številu primerov prijaviteljev nepravilnosti in nadaljnjem ukrepanju v zvezi s tem ter jih predloži organu za podelitev razrešnice; poziva ga, naj organu za podelitev razrešnice poroča o sprejetju in izvajanju pravil v zvezi s prijavitelji nepravilnosti; |
Notranje kontrole
13. |
je seznanjen, da je služba za notranjo revizijo leta 2015 zaključila še zadnji dve izmed 18 priporočil o izvajanju standardov notranje kontrole, s čimer so bili ti standardi dokončno uvedeni; se zaveda, da strogo spoštovanje teh standardov pomeni veliko upravno breme za urad, saj nima veliko zaposlenih, ti standardi pa prav tako niso bili zasnovani za majhne organizacije; |
14. |
je seznanjen, da pri samoocenjevanju tveganj niso bila odkrita kritična tveganja; ugotavlja pa, da poročilo o oceni tveganj vsebuje seznam, na katerem je kar nekaj pomembnih tveganj; ugotavlja, da je urad sestavil register z največjimi tveganji, odkritimi pri oceni tveganj, in pripravil akcijske načrte za njihovo obravnavo; |
Notranja revizija
15. |
je zadovoljen z ugotovitvijo službe za notranjo revizijo, da so revidirani procesi ustrezni in da se vodijo in organizirajo na učinkovit in uspešen način; seznanjen pa je tudi z njeno ugotovitvijo, da so na številnih področjih mogoče izboljšave; ugotavlja, da je urad na osnovi priporočil službe za notranjo revizijo pripravil akcijski načrt, ki naj bi ga začel izvajati leta 2016; |
Druga vprašanja
16. |
ugotavlja, da je Komisija septembra 2016 predstavila predlog uredbe (COM(2016) 591), s katero naj bi urad postal agencija z vsemi pristojnostmi in večjo odgovornostjo; poudarja, da je treba z morebitnimi reformami po koncu zakonodajnega postopka zagotoviti čim večjo uspešnost in stroškovno učinkovitost ter čim višjo raven preglednosti in preprečevanja nasprotij interesov, prav tako pa olajšati ustvarjanje dodane vrednosti za regulativni sistem Unije za elektronske komunikacije; |
17. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/170 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1638
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije za proračunsko leto 2015 z odgovori urada (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice upravnemu odboru Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0076/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada (4), zlasti člena 13, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0143/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje upravnemu odboru Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 22.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 337, 18.12.2009, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/171 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1639
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2015 z odgovorom centra (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice centru glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0054/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (4), zlasti člena 14, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0075/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 27.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 314, 7.12.1994, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/172 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1640
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0075/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: center) kažejo, da je njegov končni proračun v proračunskem letu 2015 znašal 49 585 500 EUR, kar je 11,88 % manj kot leta 2014; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu centra za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov centra ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 88,16 %, kar je 8,82 % več kot leto prej; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 78,58 %, kar je 6,61 % več kot leto prej; |
2. |
ugotavlja, da je center sprejel različne ukrepe za zmanjšanje proračunskega presežka; predvsem ugotavlja, da se je cena prevoda dokumentov v letu 2015 znižala, da je bilo uvedeno samodejno povračilo za stranke v zvezi z realizacijo proračuna za prejšnje leto, da je center pripravil osnutek programskega dokumenta za obdobje 2017–2019, pri čemer je upošteval primanjkljaj, in da je predvideno nadaljnje zmanjšanje rezerve za stabilnost cen; |
3. |
na osnovi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da so se po zaslugi ukrepov, sprejetih za zmanjšanje proračunskega presežka, gotovinske in kratkoročne vloge centra zmanjšale s 44 000 000 EUR ob koncu leta 2014 na 38 300 000 EUR ob koncu leta 2015; prav tako ugotavlja, da se je njegova rezerva zmanjšala s 40 400 000 EUR v letu 2014 na 34 000 000 EUR v letu 2015, kar je posledica znižanja cen v letu 2015; |
4. |
ugotavlja, da so se odhodki centra za poslovanje v letu 2015 zmanjšali za 11,23 %, kar gre pripisati predvsem 9,56-odstotnemu zmanjšanju števila strani, oddanih v prevajanje zunanjim izvajalcem, in nižji povprečni ceni na stran, ki jo prevede zunanji izvajalec; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
5. |
ugotavlja, da je center nekoliko povečal skupno stopnjo proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti in so bila prenesena v naslednje leto, z 8,40 % leta 2014 na 9,63 % leta 2015, kar je 1,23 % več; ugotavlja, da je stopnja v naslednje leto prenesenih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, v naslovu II (upravni odhodki) znašala 29 %; opaža, da so se prenosi nanašali predvsem na prenovo dodatnih prostorov, najetih leta 2015, in storitve IT, ki do konca leta 2015 še niso bile zagotovljene; ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni, ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
6. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je center po podatkih iz poročila Računskega sodišča razveljavil sredstva v znesku 5 900 000 EUR (12 % skupnega proračuna), ki so bila na voljo ob koncu leta 2015; poudarja, da so bile razveljavitve povezane s previsoko ocenjenimi stroški zunanjih prevajalcev ter dejstvom, da kadrovski načrt ni bil uresničen do enake mere, kakor je bila predvidena v proračunu; ugotavlja pa, da je center natančneje spremljal razvoj stroškov zunanjih prevodov in se pri proračunskih napovedih za obdobje od leta 2016 opiral na posodobljene podatke; je zadovoljen, da si je center v letih 2015 in 2016 prizadeval izboljšati oceno stroškov zunanjih prevajalskih storitev, zaradi česar je prišlo v zadnjih treh proračunskih obdobjih do precejšnjih sprememb v napovedi; |
Notranja revizija
7. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo na podlagi terenskega dela, opravljenega v letu 2014, končala fazo poročanja o revizijskem poročilu o upravljanju poteka dela pri prevajanju dokumentov; ugotavlja, da so bile v reviziji navedene številne dobre plati dejavnosti centra, vsebovala pa je tudi poziv, naj center okrepi prizadevanja za zagotavljanje uspešnosti in stroškovne učinkovitosti procesov; poziva center, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o izvajanju priporočil službe za notranjo revizijo; |
8. |
ugotavlja, da je center začel izvajati priporočila službe za notranjo revizijo, ki so bila v reviziji leta 2014 označena kot „pomembna“ in „zelo pomembna“; priznava, da je bila stopnja izvajanja, ki jo je sporočil center, po mnenju službe za notranjo revizijo dovolj zadovoljiva, da je bilo mogoče preiti na naknadno revizijo; poziva center, naj organ za podelitev razrešnice seznani z rezultati naknadne revizije; |
Notranje kontrole
9. |
na podlagi letnega poročila o dejavnostih centra ugotavlja, da je uprava centra med letnim samoocenjevanjem 2015 ocenila skladnost in učinkovitost najpomembnejših kontrol; ugotavlja, da je bila pri izvajanju dosežena stopnja, potrebna za skladnost z vsemi standardi notranje kontrole, vendar le, če so bila do konca leta zaključena vsa priporočila notranjega revizorja v zvezi z upravljanjem neprekinjenega poslovanja; |
10. |
ugotavlja, da center po podatkih iz poročila Računskega sodišča še nima načrta za neprekinjeno poslovanje, zaradi česar ne izpolnjuje standarda notranje kontrole 10; potrjuje, da je vodstvo centra leta 2016 odobrilo strategijo neprekinjenega poslovanja in operativne načrte v zvezi s tem ter opravilo pregled s tem povezanih dokumentov; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
11. |
ugotavlja, da je upravni odbor oktobra 2016 sprejel strategijo centra za boj proti goljufijam; ugotavlja, da namerava center v svoje letno poročilo za leto 2017 vključiti standardno poglavje o preglednosti, odgovornosti in integriteti; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da na spletnem mestu centra ni življenjepisov direktorja ter članov upravnega odbora in njihovih namestnikov; poziva center, naj objavi te življenjepise, da bi javnosti omogočil potreben nadzor nad svojim vodstvom; |
Uspešnost
12. |
je seznanjen s pobudo centra, da bi v sodelovanju z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino uvedel skupen pristop k vnaprejšnji obdelavi v zvezi z blagovnimi znamkami, da bi souporabljala prevajalske pomnilnike in ustrezno uskladila potek dela, s tem pa zagotovila preglednost in učinkovitost procesa; obžaluje, da pogajanja med centrom in uradom niso obrodila sadov, saj se je urad odločil, da ne bo sodeloval pri projektu; spodbuja center, naj poišče nove možnosti, s katerimi bi povečal učinkovitost notranjih procesov; |
13. |
ugotavlja, da je center leta 2015 izvedel splošno anketo o zadovoljstvu strank; ugotavlja, da je vodstvo centra na podlagi zaključkov iz te ankete odobrilo akcijski načrt, ki se bo izvajal v letih 2016 in 2017; z zadovoljstvom ugotavlja, da se akcijski načrt jasno osredotoča na zagotavljanje kakovosti prevodov, promocijo in povečevanje prepoznavnosti centra kot ponudnika jezikovnih storitev; |
14. |
na podlagi letnega poročila o dejavnostih centra ugotavlja, da skupna stopnja izvajanja delovnega programa centra za leto 2015 na podlagi pregleda ob koncu leta, ki ga je opravilo vodstvo centra, in ob upoštevanju novega ponderiranja znaša 83,2 %, kar je 2,3 % manj kot leto prej; poziva center, naj ponovno preveri načrtovanje letnega delovnega programa in celotno izvajanje, nato pa organu za podelitev razrešnice poroča o mogočih posegih ali izboljšavah; |
15. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je center za obdobje 2015–2016 sprejel nov akcijski načrt za zagotavljanje kakovosti prevodov; ugotavlja, da je bil za uresničitev tega akcijskega načrta v delovnem programu centra za leto 2015 določen cilj 50 % in da je bilo do konca leta 2015 realiziranih 49,4 % načrta; ugotavlja, da se je akcijski načrt za zagotavljanje kakovosti prevodov v letu 2015 osredotočal na obsežno usposabljanje notranjih prevajalcev centra, ki so se med drugim udeležili usposabljanj iz tehnik podnaslavljanja in uporabe programskega paketa centra, s katerim se bodo strankam zagotavljale nove storitve podnaslavljanja; ugotavlja tudi, da je bila v sklopu tega akcijskega načrta izvedena tudi revizija zunanjega izvajalca; |
16. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/175 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1641
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2015 z odgovorom centra (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice centru glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0054/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (4), zlasti člena 14, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0075/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 27.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 314, 7.12.1994, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/176 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1642
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2015 z odgovori centra (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice centru glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0048/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (4), zlasti člena 12a, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0145/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 32.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 39, 13.2.1975, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/177 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1643
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0145/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (v nadaljevanju: center) kažejo, da je končni proračun centra v proračunskem letu 2015 znašal 18 356 560 EUR, kar je 6,27 % več kot leta 2014; ker celoten proračun centra izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov centra za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov, |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
potrjuje, da je center:
|
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 98,61 %, kar je 3 % več kot leto prej; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 83,04 %, kar je 3,33 % manj kot leto prej; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
3. |
iz poročila Računskega sodišča o zaključnem računu centra za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) ugotavlja, da so prenesene prevzete obveznosti v naslovu II (upravni odhodki) znašale 477 994 EUR oziroma 28 %; ugotavlja, da je to predvsem posledica velike količine omrežne opreme in druge opreme IT, ki je bila potrebna v popravljenih prostorih centra in ki konec leta 2015 še ni bila dobavljena oziroma zanjo še niso bili izdani računi; ugotavlja, da so prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij lahko pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
4. |
ugotavlja, da je centru uspelo porabiti dodatne prihranke, nastale zaradi znižanja količnika za usklajevanje plač s 83,8 % na 79,9 % v letu 2014; ugotavlja še, da je center za to spremembo izvedel šele novembra 2015; ugotavlja, da je ta sredstva uporabil takoj, še istega leta, vendar jih je lahko izplačal šele leta 2016; |
Prerazporeditve
5. |
je seznanjen s podatki iz letnega poročila o dejavnostih centra, da je ta v letu 2015 izvedel 57 prerazporeditev v skupnem znesku 586 100 EUR iz naslova I (odhodki za zaposlene) v naslov II (upravni odhodki) in naslov III (odhodki za poslovanje), da bi razpoložljiva sredstva porabil čim bolj učinkovito; z zadovoljstvom ugotavlja, da sta bili višina in narava prerazporeditev v letu 2015 skladni s finančnimi pravili; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
6. |
ugotavlja, da je center v letu 2015 izvedel 70 postopkov javnih naročil, 32 % več kot v letu 2014, od tega 21 % odprtih postopkov in 79 % postopkov s pogajanji; |
7. |
ceni dejstvo, da je bil center dejavno zavezan enakim možnostim pri zaposlovanju, saj zaposluje 61 % žensk in 39 % odstotkov moških, prav tako pa si je prizadeval za geografsko uravnoteženost; pozdravlja dejstvo, da so ženske dobro zastopane v vseh razredih, tudi na vodstveni ravni; |
8. |
ugotavlja, da so bile plače konec leta 2015 prilagojene navzdol; poziva center, naj zagotovi, da to ne bo negativno vplivalo na življenjske in delovne pogoje zaposlenih ter zmožnost centra, da ponudi konkurenčna in privlačna delovna mesta; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
9. |
je seznanjen, da je direktor centra v sklopu standardnega postopka od novih članov upravnega odbora zahteval, da podpišejo izjavo o interesih v skladu s politiko preprečevanja in obvladovanja navzkrižja interesov, ki jo je center sprejel oktobra 2014; ugotavlja tudi, da je center redno opozarjal manjše število članov upravnega odbora, ki te izjave še niso podali, in jih spodbujal, naj to storijo; poziva preostale člane, naj brez dodatnega odlašanja predložijo podpisane izjave; poziva center, naj te dokumente objavi na svojem spletnem mestu, da bi javnosti omogočil potreben nadzor nad svojim najvišjim vodstvom; |
10. |
spominja, da je center 22. oktobra 2014 poleg politike preprečevanja in obvladovanja navzkrižja interesov sprejel tudi strategijo boja proti goljufijam; potrjuje, da zaposlene redno ozavešča o etiki, integriteti in vprašanjih notranjih kontrol, vključno s pregledom strategije za boj proti goljufijam, načeli preprečevanja in obvladovanja navzkrižij interesov, smernicami za prijavljanje nepravilnosti in opozorilnimi kazalniki (rdečimi zastavicami) v postopkih javnih naročil; |
Notranje kontrole
11. |
ugotavlja, da center redno izvaja ocene tveganja in pripravlja načrte za obvladovanje tveganja, ki so del letnega delovnega programa, da bi prepoznal tveganja, ki bi utegnila vplivati na uresničevanje njegovih ciljev; ugotavlja, da center tveganja ocenjuje na osnovi njihovih morebitnih učinkov na organizacijo in verjetnosti, da se bodo pojavila; na osnovi delovnega programa centra za leto 2015 z zadovoljstvom ugotavlja, da je vodstvo centra obvladovalo tveganja na ravni dejavnosti in projektov, saj stopnja tveganja ni dosegla primerjalnega praga; |
12. |
je seznanjen, da je vodstvo centra odkrilo eno samo splošno tveganje, ki je preseglo primerjalni prag, in sicer nepredvidljivo (zunanje) povpraševanje deležnikov; ugotavlja, da utegne biti z razpoložljivimi viri centra težko zadostiti temu povpraševanju deležnikov, med drugim institucij Unije; je seznanjen, da center svoj upravni odbor redno obvešča o spremembah v delovnem programu in da mu pozorno spremljanje dogajanja omogoča predvidevati povpraševanje ter takšne dejavnosti ustrezno vključiti v letni delovni program oziroma slednjega prilagoditi razpoložljivim virom in povpraševanju; |
Notranja revizija
13. |
potrjuje, da je služba Komisije za notranjo revizijo na podlagi svojega strateškega revizijskega načrta za obdobje 2013–2015 opravila revizijo javnih naročil, vključno s preprečevanjem goljufij in pravnim svetovanjem; ugotavlja, da je končno revizijsko poročilo vsebovalo pet priporočil, od tega eno zelo pomembno in štiri pomembna; ugotavlja še, da je center pripravil akcijski načrt za upoštevanje teh priporočil, ki naj bi bil uresničen do konca leta 2016; center poziva, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o rezultatih izvajanja tega načrta; |
Uspešnost
14. |
ugotavlja, da center tesno sodeluje z Evropsko fundacijo za usposabljanje (ETF) in Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) ter da je to sodelovanje formalno urejeno s sporazumi o sodelovanju med tremi agencijami, pa tudi z dogovorjenimi letnimi delovnimi programi; |
15. |
je seznanjen, da je center dejavno prispeval k mrežnim dejavnostim številnih agencij Unije za povečevanje uspešnosti, na primer k delovni skupini o oblikovanju proračuna, izračunu stroškov in upravljanju po dejavnostih, ter sodeloval z drugimi agencijami Unije pri zbiranju dobre prakse in razvoju orodja za upravljanje po dejavnostih v agencijah Unije; |
16. |
ugotavlja, da je sistem centra za merjenje uspešnosti sestavni del njegovih procesov načrtovanja in poročanja; ugotavlja, da ta sistem omogoča razumevanje dosežkov, pomembnosti in učinkovitosti centra ter spodbuja kulturo nenehnih izboljšav med zaposlenimi; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo pri internem pregledu tega sistema v letu 2015 potrjeno, da gre za jasno analitično orodje za razumevanje uspešnosti centra s poudarkom na rezultatih njegovega dela; |
Druge pripombe
17. |
je seznanjen z navedbo iz poročila Računskega sodišča, da stavba, ki jo je centru dala na voljo Grčija, stoji na aktivni tektonski prelomnici, zaradi česar je na njej nastala škoda; ugotavlja, da so bila popravila stavbe dokončana decembra 2015; je seznanjen, da je center podpisal protokol o uporabi prostorov, kjer so potekala popravila, in podjetje, odgovorno za ta dela, prosil, naj pripravi akcijski načrt in postopek za spremljanje stanja stavbe še najmanj deset let po dokončanju del; |
18. |
je seznanjen, da center rešuje različne varnostne probleme v zvezi s konstrukcijo stavbe; je seznanjen zlasti z varnostnim problemom zaradi steklene fasade in strešnih oken konferenčne dvorane, kar vpliva na razpoložljivost prostorov centra; poziva center in Komisijo, naj pripravita dokument z oceno tveganja, ki bo podlaga za odločitve o morebitnem popravilu konstrukcije ali za morebitne odločitve o selitvi v drugo stavbo; |
19. |
ugotavlja, da so bili popravila in strukturna utrditev leta 2015 dokončani; je zadovoljen, da so nedavne meritve razpok v aprilu 2016 pokazale, da so bila ta dela učinkovita; pozdravlja namestitev vseh potrebnih sistemov za spremljanje stabilnosti in stopnje drsenja, pa tudi sklenitev zavarovanja za drsenje stavbe, s čimer je bila strukturna škoda celovito odpravljena; |
20. |
ugotavlja, da se center še vedno sooča z različnimi varnostnimi vprašanji, povezanimi s stekleno fasado stavbe in strešnimi okni konferenčnih prostorov, ki so čedalje bolj obrabljena; je seznanjen, da so bila dela, s katerimi naj bi te težave povsem odpravili, dokončana novembra 2016; ugotavlja tudi, da se je popravilo oken financiralo iz proračuna centra, ker je bilo nujno potrebno, center pa zdaj z grškimi oblastmi dejavno rešuje vprašanje finančne odgovornosti; center poziva, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o dokončanju in uspešnosti del, pa tudi vprašanju finančne odgovornosti; poziva ga še, naj oceni, ali ponavljajoče se težave s to stavbo poleg njene ekonomske upravičenosti morda postavljajo pod vprašaj tudi varnost zaposlenih, in naj premisli, ali ne bi bila morda selitev v druge prostore ustreznejša rešitev; |
21. |
ceni visoko kakovost raziskav, analiz in tehničnih nasvetov centra, s katerimi podpira razvoj evropskih politik vseživljenjskega učenja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, prav tako pa prispeva k njihovemu izvajanju, da bi delavcem omogočil pridobitev dobrega znanja in spretnosti ter prispeval k doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020; |
22. |
pozdravlja osredotočenost centra na sposobnosti in veščine, kar med drugim omogoča, da se poklicno usposabljanje bolje sklada z zahtevami na trgu dela, in zlasti prvo evropsko anketo o znanju in veščinah ter delovnih mestih, pa tudi vzpostavitev spletnega mesta o veščinah Skills Panorama; je zadovoljen, da je center zagotovil več informacij in analiz za posamezne države in razširil svojo podporo za posamezne države članice z zagotavljanjem strokovnega znanja pri izvajanju njihovih politik; |
23. |
ugotavlja, da je bil okvir politik, ki center usmerja pri njegovem delu, v letu 2015 nadgrajen z novimi prednostnimi nalogami za obdobje 2015–2020, ki so jih ministri, pristojni za poklicno izobraževanje in usposabljanje, potrdili v sklepih iz Rige; |
24. |
ugotavlja, da je center v začetku leta uvedel novo interno strukturo in da je bilo leto 2015 prvo polno leto v pristojnosti generalnega direktorata Komisije za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje; |
25. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/181 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1644
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2015 z odgovori centra (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice centru glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0048/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (4), zlasti člena 12a, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0145/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 32.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 39, 13.2.1975, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/182 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1645
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske policijske akademije (zdaj Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj) (CEPOL) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2015 z odgovorom akademije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice akademiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0064/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/681/PNZ z dne 20. septembra 2005 o ustanovitvi Evropske policijske akademije (CEPOL) in razveljavitvi Sklepa 2000/820/PNZ (4), |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (5), zlasti člena 20, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0081/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 36.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 256, 1.10.2005, str. 63.
(5) UL L 319, 4.12.2015, str. 1.
(6) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/183 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1646
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske policijske akademije (zdaj Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj) (CEPOL) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o podelitvi razrešnice glede izvrševanja proračuna Evropske policijske akademije (zdaj Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj) za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0081/2017), |
A. |
ker je glede na računovodske izkaze končni proračun Evropske policijske akademije (v nadaljevanju: akademija) v proračunskem letu 2015 znašal 8 471 000 EUR, kar je 1,22 % več kot leta 2014; ker celotni proračun akademije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu akademije za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov akademije ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 95,51 %, kar pa je vseeno 1,89 % manj kot leta 2014, ko je ta stopnja znašala 97,40 %; je seznanjen s tem, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 79 %, kar je 3,40 % manj kot leta 2014, ko je znašala 82,40 %; |
2. |
ugotavlja, da je bil, potem ko je bil s Komisijo podpisan sporazum o nepovratnih sredstvih za partnerstvo za usposabljanje na področju boja proti terorizmu med Unijo ter Bližnjim vzhodom in severno Afriko, dogovorjen proračun v višini 2 500 000 EUR, pri čemer je bilo 300 000 EUR v letu 2015 vnesenih v proračun akademije kot namenski prihodki, preostali znesek 2 200 000 EUR pa bo prenesen v letih 2016 in 2017; zahteva temeljito oceno projekta in njegove dodane vrednosti za varnost Unije ter poziva k njegovemu nadaljevanju in razširitvi v prihodnjih letih, če se bo izkazal za koristnega; |
3. |
potrjuje, da je bilo ob koncu leta 89 % plačil opravljenih pravočasno, s čimer je bil presežen cilj, po katerem mora biti 85 % vseh plačil poravnanih v zakonsko predpisanem roku; ugotavlja, da ni bilo zamudnih obresti, ki bi jih bilo treba plačati dobaviteljem zaradi poznih plačil; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
4. |
ugotavlja, da je bil v leto 2016 prenesen skupni znesek 1 406 984 EUR, kar znaša 17 % celotnega proračuna za leto 2015; ugotavlja, da so po podatkih iz poročila Računskega sodišča prevzete obveznosti, prenesene v leto naslednje leto, v naslovu II (upravni odhodki) znašale 212 456 EUR (49 %), leta 2014 pa 383 940 EUR (59 %); priznava, da je do tega prišlo, ker se je akademija septembra 2014 preselila iz Združenega kraljestva na Madžarsko in je bilo treba skleniti nove pogodbe za zagotavljanje storitev in blaga; ugotavlja, da se večina storitev, naročenih s temi letnimi pogodbami, do konca leta 2015 ni zagotavljala; |
5. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
6. |
ugotavlja, da so bili stroški selitve iz Bramshilla v Združenem kraljestvu v Budimpešto na Madžarskem ocenjeni na približno 1 006 515 EUR in da je bilo treba ta sredstva porabiti v letih 2014 in 2015; prav tako ugotavlja, da se je znesek 570 283 EUR v skladu z dogovorom med Komisijo in Združenim kraljestvom financiral s sredstvi, h katerim so 50 % prispevali organi Združenega kraljestva, 50 % pa Komisija; potrjuje, da je bil prispevek Združenega kraljestva k sredstvom za selitev vnesen v proračun akademije kot namenski prihodki, ki so bili v celoti porabljeni; pozdravlja dejstvo, da so se preostala sredstva za selitev v višini 35 % končnega selitvenega proračuna financirala iz proračuna akademije, in sicer na podlagi prihrankov na račun nižjega korekcijskega količnika, ki se uporablja za prejemke zaposlenih na Madžarskem; |
7. |
ugotavlja, da so številni zaposleni zoper akademijo sprožili pravni postopek zaradi okoliščin, v katerih je bila opravljena selitev, in njenih finančnih posledic za njihove prejemke; ugotavlja tudi, da Sodišče še ni izreklo sodbe in da sodni postopki še potekajo; priznava, da morajo skupni stroški selitve pokrivati finančne obveznosti, ki izhajajo iz sodbe Sodišča, in poziva akademijo, naj poroča o rezultatih in končnem znesku za selitev; |
Prerazporeditve
8. |
ugotavlja, da je akademija med letom opravila deset proračunskih prerazporeditev, vse v istem proračunskem naslovu; z zadovoljstvom ugotavlja, da sta bili višina in narava prerazporeditev v letu 2015 skladni s finančnimi pravili; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
9. |
potrjuje, da so bili na spletnem mestu akademije objavljeni izjave o interesih in življenjepisi članov upravnega odbira; potrjuje, da so morali uslužbenci akademije in posamezniki, ki neposredno sodelujejo z njo, izpolniti izjavo o interesih; z zadovoljstvom ugotavlja, da so življenjepisi in izjave interesov na spletnem mestu akademije dobro urejeni, vidni in dostopni na uporabniku prijazen način; |
10. |
obžaluje, da kljub sprejetju pravilnika akademije o preprečevanju in upravljanju navzkrižij interesov novembra 2014 življenjepisi in izjave o interesih njenih strokovnjakov še vedno niso objavljeni na njenem spletnem mestu; opozarja akademijo, da mora življenjepise in izjave objaviti, da se zagotovi preglednost in ohrani zaupanje državljanov Unije v institucije Unije; poziva akademijo, naj sprejme jasno in dobro strategijo o prijavljanju nepravilnosti ter pravila o izmeničnem zaposlovanju uradnikov v javnem in zasebnem sektorju (pojav „vrtljivih vrat“) v skladu s členom 22c kadrovskih predpisov Unije, ki so začeli veljati 1. januarja 2014; |
11. |
ugotavlja, da je akademija v sklopu skupne strategije upravnega odbora maja 2016 pripravila komunikacijsko strategijo, katere cilj je povečati spletno prepoznavnost, predvsem s privabljanjem obiskovalcev prek družbenih omrežij; ugotavlja, da je akademija ob koncu leta 2016 in v začetku leta 2017 opravila poglobljeno revizijo spletnega mesta; poziva akademijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o rezultatih te revizije; |
Uspešnost
12. |
ugotavlja, da je portfelj akademije v letu 2015 zajemal 151 dejavnosti usposabljanja, vključno s 85 dejavnostmi, ki so se izvajale na kraju samem, in 66 spletnimi seminarji, 428 izmenjav v okviru programa evropskih policijskih izmenjav, 24 spletnih modulov, en spletni tečaj in devet skupnih učnih načrtov; z zadovoljstvom ugotavlja, da se je prepoznavnost akademije že peto leto zapored povečala, zaradi česar se je na njej v letu 2015 usposabljalo 12 992 strokovnjakov s področja odkrivanja in pregona kaznivih dejanj, medtem ko je bilo leta 2014 teh strokovnjakov 10 322; |
13. |
priznava, da je število dejavnosti v prostorih izobraževalne ustanove (85) preseglo načrte (80), udeležilo pa se jih je 3 073 udeležencev iz organov za kazenski pregon, kar je 12 % več, kot je bilo predvideno (2 755); vseeno spodbuja akademijo, naj bolje poroča o učinkih svojih dejavnosti na varnost Unije; |
14. |
ugotavlja, da je akademija uvedla celovit sistem ocenjevanja, da bi zagotovila kakovost nabora usposabljanj; prav tako ugotavlja, da se z ocenjevanjem tečajev ne želi zgolj oceniti učinkovitosti usposabljanja, pač pa izmeriti tudi stopnjo zadovoljstva udeležencev; ugotavlja, da je bilo splošno zadovoljstvo visoko, saj je bilo skoraj 94 % udeležencev zelo zadovoljnih ali zadovoljnih z dejavnostmi akademije; |
15. |
pozdravlja dejstvo, da je akademija leta 2015 organizirala spletne seminarje za uslužbence organov pregona z najnovejšimi informacijami in najboljšo prakso pri odkrivanju in preiskavi kaznivih dejanj iz sovraštva in različnih oblik nasilja na podlagi spola, ponudila pa je tudi ozaveščanje o izzivih, s katerimi se soočajo romske skupnosti in osebe LGBTI (npr. premalo ali preveč policijskega ukrepanja, nezaupanje v policiste), in o reševanju teh problemov na ravni kazenskega pregona; poziva k nadaljevanju usposabljanja na področju temeljnih pravic in s tem povezane senzibilizacije policistov; |
Druge pripombe
16. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da revidirano poročilo akademije o izvrševanju proračuna ni enako podrobno kot pri večini drugih agencij, kar kaže, da agencije potrebujejo jasne smernice za poročanje o proračunu; ugotavlja, da je akademija računovodske naloge oddala v izvajanje računovodji Komisije in da so različno podrobna poročila posledica poročevalske prakse Komisije; podpira namero Komisije, da bo agencijam zagotovila smernice za pripravo proračunskih poročil za računovodske izkaze za leto 2016; |
17. |
priznava, da akademija krepi upravne povezave in sodelovanje z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo, zlasti na področju javnih naročil in kadrovskih zadev; je zlasti seznanjen s sodelovanjem pri nadzoru nad izvedbenimi pravili za kadrovske predpise, načrti za ustanovitev skupnega odbora uslužbencev, ki je že zelo napredoval, in organizacijo številnih dejavnosti usposabljanja, ki so na voljo uslužbencem obeh agencij; |
18. |
ugotavlja, da sedanja stopnja virov z ozirom na čedalje večje pristojnosti in obsežen mandat akademije ne zadošča; ugotavlja, da je na podlagi petletne ocene akademije, ki je bila dokončana leta 2016, očitno potrebno precejšnje povečanje kadrovskih in finančnih virov akademije; poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga proračuna akademije upošteva to dejstvo; poziva proračunski organ, naj preuči možnost, da bi se akademiji zagotovili dodatni kadrovski in finančni viri, da ne bo ogrožena njena sposobnost izvajanja nalog; |
19. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/186 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1647
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske policijske akademije (zdaj Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj) (CEPOL) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2015 z odgovorom akademije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice akademiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0064/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/681/PNZ z dne 20. septembra 2005 o ustanovitvi Evropske policijske akademije (CEPOL) in razveljavitvi Sklepa 2000/820/PNZ (4), zlasti člena 16, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (5), zlasti člena 20, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0081/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 36.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 256, 1.10.2005, str. 63.
(5) UL L 319, 4.12.2015, str. 1.
(6) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/187 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1648
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0059/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 navedene uredbe, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (4), zlasti člena 60 navedene uredbe, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108 navedene uredbe, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0087/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015, |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 56.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 79, 19.3.2008, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/188 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1649
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0087/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropske agencije za varnost v letalstvu (v nadaljevanju: agencija) kažejo, da je proračun agencije v proračunskem letu 2015 znašal 204 907 790 EUR, kar je 11,58 % več kot leta 2014, ker 18,27 % proračuna agencije izvira iz proračuna Unije, |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov agencije ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, |
C. |
ker Parlament med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov, |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 98 %, kar je 0,9 % več kot leta 2014; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 91 %; |
2. |
ugotavlja, da je minimalno zmanjšanje obveznosti za stroške za osebje v višini 539 000 EUR posledica tega, da je med letom agencijo zapustilo več zaposlenih (19 začasnih uslužbencev in trije pogodbeni uslužbenci), novi zaposleni (23 začasnih in trije pogodbeni uslužbenci) pa so se povečini pridružili v zadnjih treh mesecih v letu; poleg tega ugotavlja, da so se izdatki za osebje kot delež skupnega proračuna za leto 2015 zmanjšali za 1,7 % in sedaj znašajo 53 % skupnega proračuna; |
3. |
ugotavlja, da so se obveznosti za druge upravne izdatke v absolutnem smislu povečale za 5 692 000 EUR (3,8 %) na 21 949 000 EUR, kar je 15,7-odstotni delež skupnega proračuna agencije; ugotavlja, da so razlog za to povečanje v veliki meri stroški prihajajoče selitve agencije v nove prostore leta 2016 in s tem povezano povečanje naložb v informacijsko tehnologijo; |
4. |
pozdravlja prizadevanja agencije v letu 2015 za izboljšanje ravni načrtovanja in spremljanja, zlasti kar zadeva stopnjo izvrševanja proračuna, upravljanje okvirnih sporazumov in za pravočasno zagotavljanje povratnih informacij višjemu vodstvu o tveganjih in zamudah; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
5. |
ugotavlja, da so v skladu s poročilom Sodišča prenesene obveznosti v okviru naslova II (upravni izdatki) znašale 4 400 000 EUR (20,2 %), leta 2014 pa 3 600 000 EUR (22 %); poleg tega ugotavlja, da so prenesene obveznosti v okviru naslova III (odhodki iz poslovanja) znašale 2 000 000 EUR (32,0 %), leta 2014 pa 2 000 000 EUR (38,1 %); priznava, da so ti prenosi v glavnem povezani z naročili na področju informacijske tehnologije, opravljenimi ob izteku leta, ter pravilom, v skladu s katerim so dejavnosti in raziskovalni projekti večletne narave in presegajo leto 2015; |
6. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
7. |
ugotavlja, da je agencija po reorganizaciji zaposlila 24 oseb z rezervnih seznamov, poleg tega pa izvedla 33 zunanjih in 80 notranjih izbirnih postopkov, zaradi česar je do konca leta dosegla polno zaposlenost; poleg tega ugotavlja, da mora agencija v svoje letno poročilo za leto 2016 vključiti razčlenitev zaposlenih po kategorijah in sektorjih ter po viru sredstev za njihove dejavnosti; |
8. |
na podlagi navedb agencije ugotavlja, da je v drugi polovici leta 2015 sprejela nova pravila o splošnih izvedbenih predpisih o postopkih, ki urejajo zaposlovanje in uporabo začasnih uslužbencev iz člena 2(f) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije; poleg tega priznava, da se s temi novimi pravili spodbujata notranja mobilnost in mobilnost med agencijami ter usklajujejo zunanji izbirni postopki; |
9. |
pozdravlja dejstvo, da se agencija pri zaposlovanju postopoma preusmerja z odzivnega pristopa (opredeljevanje potreb, povezanih z zapolnjevanjem vrzeli, samodejno nadomeščanje odhajajočih zaposlenih) na proaktivni pristop (načrtovanje vnaprej, prednostna obravnava in zaposlovanje na drugih delovnih mestih ter usklajevanje potreb po virih s splošnimi strateškimi cilji); |
10. |
je seznanjen z navedbami agencije, da je izboljšala raven načrtovanja in spremljanja svojih postopkov javnih naročil; zlasti ugotavlja, da je agencija izvedla četrtletna spremljanja proračuna in priložnostne sestanke za načrtovanje javnega naročanja ter da najvišjemu vodstvu redno zagotavlja povratne informacije, v katerih izpostavlja morebitne zamude pri izvajanju in tveganja zanj; ugotavlja, da je agencija z zadevnimi strankami znotraj agencije sklenila sporazum o ravni storitev glede javnega naročanja in upravljanja pogodb ter izvajala dodatna orodja za spremljanje, kot so spremljanje datumov poteka pogodb in njihovega podaljševanja, centralizirano spremljanje porabe okvirne pogodbe ter izboljšan dostop do dokumentov in informacij prek informacijskega sistema agencije; |
11. |
je seznanjen z rezultati druge primerjalne analize kadrovskega načrta agencije, ki so pokazali, da je 13,8 % delovnih mest namenjenih upravni podpori in usklajevanju, 79,5 % operativnim nalogam, 6,7 % pa kontroli in finančnim nalogam; je seznanjen tudi s prerazporeditvijo (+ 0,8 odstotnih točk) delovnih mest iz uprave v operativne dejavnosti; meni, da bi bilo treba v naslednje letno poročilo vključiti tudi razčlenitev zaposlenih po kategorijah in sektorjih ter razčlenitev glede na vire financiranja njihovih dejavnosti (iz pristojbin in taks oziroma nepovratnih sredstev EU), da bo bolj jasno, kolikšni viri so potrebni; ugotavlja, da je agencija prvič zapolnila vsa delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom; |
12. |
ugotavlja, da je leta 2015 agencija začela 33 postopkov javnih naročil v vrednosti več kot 60 000 EUR, vključno z 12 postopki v podporo projektu MOVE2016; poleg tega ugotavlja, da je bilo sklenjenih približno 350 posebnih pogodb na podlagi okvirnih pogodb ter 200 pogodb nizke vrednosti; |
13. |
poudarja, da bi lahko agencija izboljšala načrtovanje oddaje javnih naročil, zlasti v zvezi z okvirnimi pogodbami. |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov ter preglednost
14. |
pozdravlja pravilno preprečevanje in upravljanje navzkrižja interesov ter pričakuje, da bodo Parlament, Svet in javnost vsako leto obveščeni o rezultatih teh ukrepov in o njihovem spremljanju; |
15. |
poudarja, da je agencija novembra 2014 sprejela strategijo za boj proti goljufijam, da bi okrepila preprečevanje in odkrivanje goljufij in razvila postopke za boj proti njim; z zadovoljstvom ugotavlja, da leta 2015 ni bil prijavljen noben primer goljufije; |
16. |
ugotavlja, da je agencija v drugi polovici leta 2015 ter v letu 2016 ponovno ocenila svoj sistem in okolje nadzora ter da ju še naprej spremlja; ugotavlja, da je agencija kot glavni rezultat te dejavnosti predstavila poseben kodeks ravnanja za zunanje strokovnjake, ki podpirajo delo agencije, vključno s politiko glede navzkrižij interesov in izjavo o seznanjenosti s kodeksom; |
17. |
ugotavlja, da je agencija na svoji spletni strani objavila izjave članov upravnega odbora o odsotnosti navzkrižij interesov in njihove življenjepise; vendar obžaluje, da nekateri življenjepisi še vedno niso objavljeni ali pa vsebujejo nedoslednosti; poleg tega ugotavlja, da je agencija vzpostavila politiko o preprečevanju in upravljanju navzkrižij interesov, v kateri so upoštevani njeni zunanji in začasni zaposleni ter napoteni nacionalni strokovnjaki; vendar obžaluje, da agencija ni predvidela preverjanj točnosti dejstev ali procesa za posodabljanje izjav o interesih; poziva agencijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bi to situacijo uredila ter javnosti omogočila potreben nadzor nad svojim vodstvom; ugotavlja, da je agencija vzpostavila notranja pravila o prijaviteljih nepravilnosti, ki jih tudi izvaja; |
18. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da agencija ni izvedla posebnih pobud, da bi povečala preglednost v zvezi s svojimi pogodbami z deležniki in lobisti; poziva agencijo, naj izvaja proaktivno politiko za preglednost lobiranja; |
Notranje revizije
19. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo opravila pregled nezaključenih ukrepov, ki izhajajo iz prejšnjih revizij; poleg tega je seznanjen s sklepom službe za notranjo revizijo, da je bilo 10 od 11 nezaključenih ukrepov, ki so predmet revizije, izvedenih, za preostali ukrep pa je bilo načrtovano, da bo zaključen decembra 2015 z izdajo dokumenta o večletnem načrtovanju za obdobje 2017–2020; nadalje priznava, da je služba za notranjo revizijo ta zadnji ukrep februarja 2016 štela za izveden; |
20. |
ugotavlja, da je skupina za notranjo revizijo leta 2015 v agenciji izvedla osem poslov dajanja zagotovil; poudarja, da bi morala biti glavna priporočila iz revizije skupine za notranjo revizijo leta 2015 izvedena leta 2016; z zanimanjem pričakuje naslednje letno poročilo agencije in nadaljnje podrobnosti v zvezi s temi revizijami; |
Notranja kontrola
21. |
ugotavlja, da je leta 2015 agencija izvedla letno oceno standardov upravljanja EASA, v katere so bili vključeni tako standardi službe za notranjo revizijo kot standardi skupine za notranjo revizije; priznava sklep ocene, v katerem je bilo navedeno, da je sistem upravljanja agencije skladen z zadevnimi standardi upravljanja, kar je posledica učinkovitega mehanizma za spremljanje, vzpostavljenega tako na ravni upravljanja kot na procesni ravni; ugotavlja, da je bilo opredeljenih nekaj morebitnih izboljšav glede neprekinjenega poslovanja ter upravljanja informacij in dokumentov; priznava, da je agencija izdala akcijski načrt, v katerem je opredelila okvir politike in mejnike izvedbenega načrta; nadalje priznava, da je agencija zaključila postopek zaposlitve prvega uradnika za neprekinjeno poslovanje v prvi polovici leta 2016; |
22. |
ugotavlja, da je bilo v letu 2015 opravljenih 18 naknadnih kontrol, ki so zajemale vračila stroškov za službene poti, postopke javnih naročil, ponudnike storitev certificiranja in transakcije skupne službe; je zadovoljen, da so bile vse pregledane transakcije zakonite in pravilne; |
Druge pripombe
23. |
opozarja na osrednjo vlogo agencije pri zagotavljanju največje možne letalske varnosti po vsej Evropi; poudarja, da je v Evropi potreben skupen evropski sistem za ocenjevanje in opozarjanje, zlasti ko gre za prelete konfliktnih območij; poudarja, da je treba agenciji glede na hitro razvijajoči se sektor civilnega letalstva, kot kaže vse bolj razširjena uporaba brezpilotnih zračnih vozil (dronov), zagotoviti potrebne finančne, materialne in človeške vire, ki ji bodo omogočili uspešno izvajanje regulativnih in izvršilnih nalog na področjih varnosti in varstva okolja, ne da bi bili pri tem ogroženi njena neodvisnost in nepristranskost; |
24. |
poudarja, da revizija Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (1) predvideva razširitev pristojnosti agencije, in je zato treba pri dodeljevanju novih pristojnosti upoštevati vlogo novih tehnologij, kot so sistemi daljinsko pilotiranega zrakoplova; poudarja, kako pomembno je agenciji dodeliti ustrezna sredstva, da bo kos novim pristojnostim, pa tudi zadostne kadrovske vire, da bo lahko izpolnjevala dodatne naloge; poudarja, da delovna mesta v agenciji (in z njimi povezane pokojnine), ki jih v celoti financira industrija, zaradi česar ne vplivajo na proračun Unije, ne bi smela biti vključena v obvezno zmanjševanje števila delovnih mest; |
25. |
pozdravlja, da je upravni odbor sprejel večletni programski dokument za obdobje 2016–2020, ki vključuje strategijo agencije, večletne cilje in letne ukrepe; |
26. |
ugotavlja, da sta agencija in nemško ministrstvo za promet nedavno dosegla sporazum glede besedila sporazuma o sedežu agencije, ki je bil nato podpisan decembra 2016; je seznanjen s tem, da mora sporazum še ratificirati nemški zvezni parlament, kot zahteva nacionalni pravni sistem; poleg tega ugotavlja, da je pričakovati, da bodo letni stroški na kvadratni meter površine po selitvi 20 % nižji kot v prejšnji stavbi; priznava, da to zmanjšanje omogoča najem boljših prostorov, kar pomeni, da bo mogoče nekatere dejavnosti, ki so se pred tem izvajale v priložnostnih najetih sejnih prostorih, ponovno izvajati na sedežu agencije; |
27. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja neravnovesje med spoloma (23 % žensk in 77 % moških) med člani in nadomestnimi člani upravnega odbora agencije; poziva agencijo, naj to neravnovesje odpravi in Parlamentu čim prej poroča o rezultatih; |
28. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (2) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (UL L 79, 19.3.2008, str. 1).
(2) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/192 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1650
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave (2) o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0059/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 navedene uredbe, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (4), zlasti člena 60 navedene uredbe, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108 navedene uredbe, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0087/2017), |
1. |
odobri zaključni račun agencije Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 56.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 79, 19.3.2008, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/193 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1651
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega azilnega podpornega urada za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega azilnega podpornega urada za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega azilnega podpornega urada za proračunsko leto 2015 z odgovori urada (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice uradu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0078/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega azilnega podpornega urada (4), zlasti člena 36, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0093/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropskega azilnega podpornega urada glede izvrševanja proračuna urada za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropskega azilnega podpornega urada, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 66.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 132, 29.5.2010, str. 11.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/194 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1652
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega azilnega podpornega urada za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega azilnega podpornega urada za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0093/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropskega azilnega podpornega urada (v nadaljevanju: urad) kažejo, da je končni proračun urada v proračunskem letu 2015 znašal 15 944 846 EUR, kar je 1,76 % več kot leta 2014; ker 94 % proračuna agencije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v svojem poročilu o zaključnem računu urada za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov urada ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker Parlament med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leta 2012, 2013 in 2014
1. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je precej nerešenih vprašanj in popravnih ukrepov, sprejetih v odziv na komentarje Računskega sodišča v letih 2012, 2013 in 2014, nanašalo na postopke zaposlovanja, zamude pri plačilih, pogosto menjavo zaposlenih in povračilo stroškov; poziva urad, naj v letu 2017 dokonča čim večje število ukrepov; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 93,74 %, kar je 9,05 % več kot leta 2014; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 77,32 %, kar je 5,99 % več kot leta 2014; |
3. |
opozarja, da so v skladu z odločitvijo izvršnega direktorja udeleženci na sestankih, ki jih organizira urad, pri vračilu stroškov razvrščeni v eno od treh kategorij (A, B, C); ugotavlja, da udeleženci iz kategorije A, ki naj bi imeli na sestankih posebne zadolžitve, prejmejo pavšalno vračilo za stroške potovanja in dnevnice, udeleženci iz kategorije B prejmejo le pavšalno vračilo za stroške potovanja, udeleženci iz kategorije C pa niso upravičeni do vračila stroškov; ugotavlja, da se je število udeležencev, razvrščenih v kategorijo vračil A, z 69 % v letu 2014 zmanjšalo na 52 % v letu 2015; ugotavlja, da je bil popravljalni ukrep v zvezi z jasnejšo navedbo uporabljene kategorije povračila v vabilih dokončan; |
4. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je urad na podlagi poročila Računskega sodišča v letu 2015 izvršil 1 024 (29,2 %) plačil po roku, določenem v finančni uredbi, kar je 0,6 % več v primerjavi s prejšnjim letom, rezultat pa je bila povprečno 29-dnevna zamuda pri plačilih; priznava, da je urad v drugi polovici leta 2015 vzpostavil strategijo, ki predvideva več ukrepov za zmanjšanje zamud pri plačilih; pozdravlja dejstvo, da so se po izvajanju teh ukrepov zamude pri plačilu bistveno zmanjšale, in sicer z 38,3 % v obdobju od januarja do avgusta 2015 na 12,6 % v obdobju od septembra do decembra 2015; ugotavlja, da je delež izplačil, opravljenih z zamudo, kljub pozitivnemu trendu, ki se je nadaljeval do maja 2016, junija 2016 narasel zaradi večjega obsega operativnih dejavnosti urada in posledično tudi zaradi večjega števila finančnih transakcij, ki jih je morala obdelati ista ekipa zaposlenih; je seznanjen, da je bila novembra 2016 služba za začetek finančnih transakcij decentralizirana v operativne oddelke in upravne enote, služba za preverjanje transakcij pa je ostala centralizirana v upravnem oddelku; ugotavlja, da so bili rezultati te spremembe pozitivni; |
Obveznosti in prenosi v naslednje leto
5. |
ugotavlja, da je stopnja prenesenih prevzetih obveznosti v naslovu II (upravni odhodki) znašala 1 076 583 EUR oziroma 36,9 % (v primerjavi z 635 492 EUR leta 2014 oziroma 28,7 %); potrjuje, da so prenosi v glavnem povezani s svetovalnimi storitvami za razvoj IKT, za katere so bile pogodbe sklenjene v zadnjem četrtletju leta 2015 (400 000 EUR), in vlaganji v infrastrukturo IT (300 000 EUR) zaradi pričakovane zaposlitve dodatnih uslužbencev na podlagi sklepa proračunskega organa o povečanju števila mest v kadrovskem načrtu, sprejetega konec leta 2015; ugotavlja, da so bili ti prenosi upravičeni in vnaprej načrtovani glede na vlogo urada v migrantski krizi, zaradi česar je proračunski organ bistveno povečal proračunska sredstva in število zaposlenih urada za leto 2016; ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih urad načrtuje v naprej in o tem obvesti Računsko sodišče; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
6. |
na podlagi poročila Računskega sodišča z zadovoljstvom ugotavlja, da je izvršni direktor urada potrdil novo politiko zaposlovanja začasnih in pogodbenih uslužbencev, v kateri je obravnavana večina problemov, ki jih je Računsko sodišče ugotovilo pri preteklih revizijah; |
7. |
potrjuje, da je urad januarja 2016 sprejel posodobljeno različico izvedbenih pravil za zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev; poleg tega ugotavlja, da je izvršni direktor avgusta 2016 odobril posodobljeno politiko zaposlovanja; |
8. |
ugotavlja, da je urad 31. decembra 2015 imel 93 zaposlenih, tako aktivnih kot imenovanih, od tega 61 začasnih uslužbencev, 21 pogodbenih uslužbencev in 11 napotenih nacionalnih strokovnjakov; poudarja, da je 63 % vseh zaposlenih žensk, 37 % pa moških; |
Notranje revizije
9. |
ugotavlja, da je urad dodatno razvil svoje notranje kontrole v skladu s priporočili, ki sta jih dala služba Komisije za notranjo revizijo in Računsko sodišče, ter v skladu s svojimi standardi notranje kontrole, ki so bili sprejeti novembra 2012; ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo poleg revizije letnih računovodskih izkazov pripravila tudi revizijsko poročilo o upravljanju usposabljanja v okviru stalnih in nujnih/posebnih podpornih dejavnosti urada; je seznanjen, da je urad pripravil akcijski načrt, da bi obravnaval priporočila službe Komisije za notranjo revizijo; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
10. |
ugotavlja, da je urad uresničil sklep upravnega odbora o preprečevanju goljufij in tudi strategijo za boj proti goljufijam; ugotavlja, da je bil postopek za prijavljanje nepravilnosti sprejet 23. februarja 2017 in je v skladu s smernicami Komisije na tem področju; |
11. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da urad v letu 2015 ni objavil življenjepisov upravnega odbora in višjega vodstva; je seznanjen, da je urad življenjepise višjega vodstva objavil v začetku marca 2017; je tudi seznanjen, da se je urad obrnil na upravni odbor in da namerava objaviti življenjepise njegovih članov, takoj ko jih bo prejel; poziva urad, naj te dokumente čim prej objavi, da bi javnosti omogočil potreben nadzor nad svojim vodstvom; |
12. |
znova poudarja, da je preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov bistvenega pomena za dobro delovanje organizacije; opozarja, da je preglednost osrednji element za ohranjanje zaupanja državljanov Unije v njene institucije; |
Uspešnost
13. |
ugotavlja, da je po podatkih iz letnega poročila urada na 23. srečanju za usposabljanje inštruktorjev, ki ga je v letu 2015 organiziral urad, sodelovalo 275 udeležencev iz 26 držav EU+ in tudi drugi deležniki; poleg tega ugotavlja, da je urad prek svoje platforme za e-učenje „EASO Training Curriculum“ opravil 271 nacionalnih usposabljanj na za 3 611 uradnikov za azil; |
14. |
ugotavlja, da je urad za izboljšanje svoje učinkovitosti v zvezi s stroški za prevajanje in tolmačenje podpisal sporazum o storitvah z generalnim direktoratom Komisije za tolmačenje; poleg tega ugotavlja, da je urad izvedel javni razpis za oddajo okvirnih pogodb v petih sklopih, pri čemer je merilo za oddajo javnega naročila najnižja cena; poziva ga, naj Parlamentu poroča o ustvarjenih prihrankih; |
15. |
je seznanjen, da je urad pripravil dodatne ukrepe za pomoč državam članicam, ki potrebujejo posebno podporo pri azilnih sistemih in sistemih za sprejem, in je tako to posebno podporo ponudil Cipru, Bolgariji, Grčiji in Italiji; poleg tega ugotavlja, da je urad v letu 2015 nadalje razvil svoje dejavnosti v podporo državam članicam, katerih azilni sistemi in sistemi za sprejem so posebej obremenjeni, zlasti z zagotavljanjem podpore Grčiji in Italiji ter s krepitvijo zmogljivosti urada za pravočasno in učinkovito odzivanje na izredne razmere; |
Druge pripombe
16. |
opozarja, da je bilo leta 2015 vloženih skoraj 1 400 000 prošenj za mednarodno zaščito, kar je največ doslej; priznava, da je urad vložil veliko truda v izvajanje dejavnosti, ki so mu bile naložene v evropski agendi o migracijah, zlasti pri razvoju pristopa žariščnih točk; je seznanjen z njegovimi prizadevanji pri obvladovanju migracijske krize; |
17. |
spodbuja zlasti podporo in praktično sodelovanje pri vprašanjih v zvezi z otroki, ki prosijo za azil, vključno z mladoletniki brez spremstva; pozdravlja vzpostavitev mreže EASO o dejavnostih za otroke; |
18. |
priznava, da se je proračun urada leta 2016 močno povečal zaradi dodatnih nalog, povezanih z evropsko agendo o migracijah, s pristopom žariščnih točk, sklepi voditeljev EU na vrhu o Zahodnem Balkanu in z izjavo EU in Turčije; z zadovoljstvom ugotavlja, da je urad sprejel več ukrepov, da bi obvladal to neverjetno povečanje števila nalog, vključno z decentralizacijo začetka finančnih transakcij, ki jo je pospremil z ustreznim usposabljanjem in mentorstvom; je seznanjen tudi s tem, da je urad zato potreboval dodatne uslužbence in ustrezne pisarniške prostore; |
19. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je leta 2015 srečanj zunaj prostorov urada udeležilo samo 7 zaposlenih in da so stroški znašali 4 000 EUR (571 EUR na osebo), kar je razmeroma veliko; |
20. |
ugotavlja, da je urad spremenil svojo zakupno pogodbo in v drugi polovici leta 2016 za pisarniške prostore najel dodaten del iste stavbe; ugotavlja, da po odobritvi Parlamenta in Sveta urad zdaj lahko do 1. julija 2017 najame in prevzame vso stavbo; poziva urad, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o nadaljnjih korakih v zvezi s prostori; |
21. |
ugotavlja, da namerava urad raziskati možnosti izmenjave informacij in primerov najboljše prakse, da bi upošteval elemente, pomembne za vrnitev neuspešnih prosilcev za azil, v tesnem sodelovanju s strokovno skupino v okviru evropske migracijske mreže za vrnitev; |
22. |
ugotavlja, da se je leta 2015 komunikacijski načrt urada osredotočil na spodbujanje svoje vloge, vrednot in dejavnosti s številnimi orodji in zunanjimi komunikacijskimi dejavnostmi, ki zadevajo njegove publikacije, družbene medije, spletno mesto in organizacijo informativnega dneva; |
23. |
pozdravlja solidne rezultate, ki jih je dosegel urad, saj je organiziral več kot 117 srečanj in delavnic, usposobil 3 764 nacionalnih uslužbencev, premestil 272 oseb in svetoval več kot 100 organizacijam civilne družbe; je seznanjen z rezultati neodvisne revizije, ki jo je opravila družba Ernst & Young, in zavezo urada, da bo oblikoval ustrezen akcijski načrt; se strinja, da mora urad bolje poročati o učinkih in vplivih svojih dejavnosti; pozdravlja razvoj boljšega spletnega vmesnika za dokumente, povezane z državo izvora; ugotavlja, da je bilo konec leta 2015 prek povezav s portalom na voljo 17 000 dokumentov o državi izvora; |
24. |
na podlagi letnega poročila urada ugotavlja, da je ta leta 2014 začel razvijati kombinirani sistem za upravljanje vsebine in podatkovne zbirke, ki se imenuje informacijski in dokumentacijski sistem (IDS), in sicer v obliki računalniškega orodja, ki bo nudilo podroben in posodobljen pregled nad praktičnim delovanjem skupnega evropskega azilnega sistema; |
25. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA-PROV(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/197 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1653
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropskega azilnega podpornega urada za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega azilnega podpornega urada za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega azilnega podpornega urada za proračunsko leto 2015 z odgovori urada (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice uradu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0078/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega azilnega podpornega urada (4), zlasti člena 36, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0093/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropskega azilnega podpornega urada za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropskega azilnega podpornega urada, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 66.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 132, 29.5.2010, str. 11.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/198 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1654
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015 z odgovori organa (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice organu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0072/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (4), zlasti člena 64, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0079/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropskega bančnega organa glede izvrševanja proračuna organa za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropskega bančnega organa, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 72.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 331, 15.12.2010, str. 12.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/199 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1655
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0079/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropskega bančnega organa (v nadaljnjem besedilu: organ) kažejo, da je njegov končni proračun v proračunskem letu 2015 znašal 33 419 863 EUR, kar je 0,54 % manj kot leta 2014, saj je bil organ ustanovljen šele pred kratkim; ker se organ financira iz prispevkov Unije (13 367 600 EUR oz. 40 %) in iz prispevkov držav članic (20 051 400 EUR oz. 60 %); |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu organa za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov organa za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
opozarja, da je bil Parlament gonilna sila pri vzpostavitvi novega in celovitega Evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS), ki vključuje tri evropske nadzorne organe, da bi zagotovili boljši finančni nadzor po finančni krizi; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
2. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je organ – v zvezi z eno pripombo iz poročila Računskega sodišča za leto 2012 v zvezi z dodatkom za šolanje, ki je bila v poročilih Računskega sodišča za leti 2013 in 2014 označena kot „se izvaja“, – sprejel popravljalni ukrep, poleg tega pa so bile z 20 od 21 šol, ki jih obiskujejo otroci zaposlenih, podpisane pogodbe; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
3. |
ugotavlja, da je ocena Računskega sodišča zelo kratka in ponuja malo predlogov za bolj učinkovito upravljanje proračuna organa; |
4. |
priznava, da je zaradi prizadevanj za proračunsko spremljanje v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna dosegla 99,34 %, kar je 0,47 % manj kot leta 2014, priznava tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 89,70 %, kar je 5,76 % več kot leta 2014; je seznanjen s trditvami organa, da je visoka stopnja izvrševanja posledica dobrega proračunskega načrtovanja in spremljanja, pa tudi tega, da je bil proračun organa omejen; je seznanjen s tem, da je bilo treba nekatere elemente delovnega programa organa odložiti na leto 2016 ali zaradi zmanjšanja proračunskih sredstev izvesti v okrnjeni obliki; |
5. |
ugotavlja, da sta Parlament in Svet organu – čeprav sta mu dodelila večje število zaposlenih – finančna sredstva za leto 2015 v primerjavi z letom prej zmanjšala za 6 %; ugotavlja, da je moral organ, da bi lahko shajal s tem zmanjšanjem, okrniti svoj delovni program in zmanjšati stroške na področjih, kot so operativne misije in sestanki, operativni projekti IT in usposabljanje zaposlenih; poleg tega potrjuje, da je euro med letom v primerjavi z britanskim funtom zelo izgubil na vrednosti, zaradi česar je moral organ zaprositi za spremembo proračuna v višini 1,9 milijona EUR, ki je bila sprejeta avgusta 2015, da bi lahko izpolnil svoje finančne obveznosti; |
6. |
poudarja, da je treba pri dodeljevanju sredstev zagotoviti ustrezno določanje prednostnih nalog in učinkovitost; v zvezi s tem meni, da začetno zmanjšanje proračunskih sredstev ne bi smelo biti izvedeno z odložitvijo objave standardov in smernic oz. z zmanjšanjem sodelovanja v delovnih skupinah Baselskega odbora za bančni nadzor; poudarja, da je treba morebitno povečanje sredstev organa pospremiti z ustrezno določenimi prednostnimi nalogami; predlaga, da se glede na to, da se delo organa z zakonodajnih nalog vse bolj preusmerja h konvergenci nadzora in njegovemu izvrševanju, ustrezno prilagodijo tudi njegov proračun in človeški viri; |
7. |
pozdravlja, da je bil proračun organa za leto 2016 precej povečan, saj so organ, Parlament in Svet upoštevali izkušnje iz prejšnjega leta, tako je bil proračun za leto 2015 na koncu 20 % višji kot prvotni proračun za to leto; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
8. |
ugotavlja, da je organ še dodatno zmanjšal skupno raven sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti in so bila prenesena v naslednje leto, s 15,90 % leta 2014 na 9,7 % leta 2015; na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da so bile prenesene prevzete obveznosti v naslovu II (upravni odhodki) visoke in so znašale 1 487 794 EUR oz. 28 % vseh prenesenih prevzetih obveznosti iz tega naslova, leta 2014 pa so znašale 3 431 070 EUR oz. 48 %; priznava, da so ti prenosi vključevali nerešeno zadevo v zvezi z neporavnanim DDV, ki ga je bilo treba plačati na razliko med odpisano in prodajno vrednostjo nove stavbe organa ter računom v zvezi z davkom na premoženje poslovnih subjektov, ki ga določi urad za vrednotenje nepremičnin Združenega kraljestva; |
9. |
pozdravlja dejstvo, da je organ znesek prenosov v leto 2016 v primerjavi z letom prej zmanjšal za 40 %, medtem ko se je njegov skupni proračun za isto obdobje zmanjšal za 0,5 %; priznava, da so se prenosi konec leta 2015 s tem vrnili na običajnejšo raven, po zelo visoki ravni leta 2014, ki je bila posledica selitve organa v nove poslovne prostore decembra 2014; |
Prerazporeditve
10. |
na podlagi končnega zaključnega računa organa ugotavlja, da je leta 2015 izvršil 30 proračunskih prerazporeditev; opaža, da je bila omejitev 10 % iz člena 27 finančne uredbe organa prekoračena samo v enem primeru; z zadovoljstvom ugotavlja, da sta raven in narava prerazporeditev leta 2015 skladni s finančnimi pravili; |
Postopki javnega naročanja in zaposlovanja
11. |
ugotavlja, da se je skupno število zaposlenih organa s 146 leta 2014 povečalo na 156 leta 2015, od tega je bilo 45 % žensk in 55 % moških; je seznanjen s tem, da je bilo zaradi odpovedi, nepodaljšanja ali izteka pogodbe zamenjanih 10,3 % zaposlenih, kar je 2,6 % manj kot leta 2014; z zadovoljstvom ugotavlja, da je organ tako kot v prejšnjih letih izvedel kadrovsko analizo, ki je pokazala, da je 80,1 % delovnih mest „operativnih“, tj. osredotočenih na neposredno izvajanje mandata organa, 12,5 % delovnih mest je vključevalo upravljanje in usklajevanje, 7,4 % delovnih mest pa je bilo nevtralnih; poudarja, da je na vsaka štiri delovna mesta, povezana z neposrednim izvajanjem mandata organa, samo eno upravno; |
12. |
je seznanjen s tem, da bo organ zagotovil geografsko uravnoteženost in uravnoteženost po spolu ter upoštevanje načela enakih možnosti v skladu s členoma 1d in 27 kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti; je seznanjen s tem, da je organ vse razpise za prosta delovna mesta objavil na svojem spletnem mestu; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
13. |
ugotavlja, da je organ oktobra 2014 sprejel politiko v zvezi z navzkrižjem interesov in da ima smernice o etiki, ki veljajo od leta 2012; priznava, da morajo bodoči zaposleni med postopkom zaposlovanja – poleg tega, da se preučijo njihovi življenjepisi – prijaviti morebitna navzkrižja interesov; je seznanjen s tem, da morajo vsi zaposleni vsako leto prijaviti morebitna navzkrižja interesov, nato pa jih oceni pooblaščenec organa za poklicno etiko; ugotavlja, da morajo tudi člani odbora nadzornikov in njihovi namestniki prijaviti dejanska ali morebitna navzkrižja interesov, vključno z gospodarskimi interesi, zlasti deleže v delnicah v finančnih institucijah; poleg tega ugotavlja, da organ vse te izjave in izjave svojega višjega vodstva objavi na svojem spletnem mestu in jih vsako leto posodobi; hkrati pa obžaluje, da na spletnem mestu organa niso objavljeni življenjepisi niti upravnega odbora niti odbora nadzornikov; poziva organ, naj te dokumente čim prej objavi, da bi javnosti omogočil potreben nadzor nad svojim vodstvom; |
14. |
opaža, da je organ sprejel strategijo za boj proti goljufijam, ki naj bi bila v celoti izvedena do konca leta 2016; z zadovoljstvom ugotavlja, da je organ leta 2016 opravil začetno oceno tveganja goljufije v vseh oddelkih, poleg tega pa je na svojem intranetu uvedel posebno rubriko za boj proti goljufijam, ki vključuje komunikacijski kanal za prijavitelje nepravilnosti; |
15. |
je seznanjen s trditvami organa, da pri pripravi zakonodajnih poročil na področju svojih pristojnosti, ki jih redno objavlja, tesno sodeluje z vsemi državami članicami; z zadovoljstvom ugotavlja, da je organ izvedel ukrepe za zagotovitev preglednosti v zvezi javnimi dogodki in deležniki, s katerimi se srečuje; |
16. |
meni, da bi morali biti zapisniki sej odbora nadzornikov in skupin deležnikov, ki so javno dostopni, objavljeni takoj po sejah, da bi skrajšali čas med sejami in objavo zapisnikov, ki lahko zdaj znaša do tri mesece, in da bi morali zagotoviti boljši vpogled v razprave, stališča članov in glasovanje; meni, da bi lahko stik z državljani Unije okrepili tudi s prenosom dogodkov prek spleta; je zaskrbljen, ker različni deležniki, vključno z Parlamentom, dejansko nimajo enakega dostopa do dokumentov in informacij z internih sestankov; pozdravlja, da je med evropskimi nadzornimi organi obseg razkritja informacij o sestankih uslužbencev z deležniki najprimernejši prav pri organu; meni, da bi moral organ v okviru svojega akcijskega načrta za prihodnja leta vzpostaviti varen kanal za prijavitelje nepravilnosti; |
Notranja revizija
17. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo izvedla preverjanje ukrepov na podlagi omejenega pregleda upravljanja projektov IT, ki je prvotno vključeval štiri priporočila; poleg tega ugotavlja, da je bilo eno priporočilo z oznako „pomembno“ na podlagi pregleda dokumentacije službe za notranjo revizijo zaključeno že februarja 2015; |
18. |
opaža, da je služba za notranjo revizijo izvedla revizijo upravljanja človeških virov, ki je privedla do šestih priporočil, od tega sta dve označeni kot „zelo pomembni“, štiri kot „pomembna“, kritičnih priporočil pa ni bilo; pozdravlja, da je organ sprejel vse ugotovitve in priporočila ter razvil ustrezne akcijske načrte, ki jih redno spremlja; |
Uspešnost
19. |
ugotavlja, da organ pri vseh podpornih funkcijah tesno sodeluje z Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA), da bi zmanjšal upravne stroške, kadar je to mogoče, ustvaril sinergije in izmenjeval primere najboljše prakse; se veseli nadaljnjih prizadevanj organa, da bi izboljšal sodelovanje z drugimi decentraliziranimi agencijami in dodatno zmanjšal režijske in upravne stroške; |
Druge pripombe
20. |
je seznanjen s tem, da so državljani Združenega kraljestva 23. junija 2016 glasovali za izstop iz Unije; poudarja, da država članica, ki se odloči izstopiti iz Unije, v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji o svoji nameri uradno obvesti Evropski svet, Unija pa se pogaja in s to državo sklene sporazum o podrobnostih izstopa; na podlagi poročila Računskega računa potrjuje, da so bile pri pripravi zaključnega računa in z njim povezanih pojasnil organa, ki ima sedež v Londonu, uporabljene informacije, ki so bile na voljo ob podpisu zaključnega računa, ko izid glasovanja državljanov Združenega kraljestva še ni bil znan in uradno obvestilo o uvedbi postopka v skladu s členom 50 še ni bilo izdano; |
21. |
ugotavlja, da je organ po izidu referenduma v Združenem kraljestvu z dne 23. junija 2016 pripravil ocene učinka za vsa podporna območja (tj. za IT, človeške vire, javno naročanje, storitve za podjetja in komunikacijo), ki bodo v skladu z razvojem dogodkov posodobljene; |
22. |
pozdravlja, da je organ organu za podelitev razrešnice posredoval podrobne informacije o trenutnih pogodbenih obveznostih in odgovornostih, ki izhajajo iz njegove fizične prisotnosti v Združenem kraljestvu; ugotavlja, da lahko pogodbene obveznosti oz. odgovornosti organa znašajo največ 33,16 milijona EUR (v ta znesek niso vključene najemne pogodbe), da pa morebitni predčasni prekinitvi teh pogodb ne bodo sledile denarne kazni, če bodo upoštevani ustrezni odpovedni roki v razponu od enega do treh mesecev; izraža pa zaskrbljenost glede morebitnih tveganj v zvezi z nadaljnjim delovanjem in poslovanjem ter glede stroškov, povezanih z odločitvijo o selitvi, ki bi nastali zaradi dodatnih dejavnosti na področju javnega naročanja, ki bi jih morda bilo treba izvesti v zelo kratkem času, če časovni okvir ne bi omogočal ustreznega prehoda na novo lokacijo; |
23. |
ugotavlja, da je organ podpisal 12-letno najemno pogodbo, ki bo potekla 8. decembra 2026, in da mora v skladu z normalnimi pogodbenimi pogoji plačati celotno najemnino za celotno obdobje; hkrati pa tudi opaža, da je organ izpogajal določbo o izstopu na polovici pogodbe, kar pomeni, da bi bil v primeru uveljavitve te določbe oproščen najemnine za obdobje zadnjih šestih let; nadalje ugotavlja, da mora organ v primeru uveljavljanja klavzule o izstopu odplačati polovico spodbude (obdobje 32 mesecev brez najemnine), ki jo je že prejel in ki temelji na celotnem 12-letnem trajanju pogodbe; je seznanjen s tem, da je organ ob izselitvi obvezan stavbo povrniti v prvotno stanje, torej mora v tem primeru plačati za odstranitev opreme pisarn, ki jo je namestil v prostorih; je seznanjen s tem, da bo točni znesek določen na podlagi strokovnih ocen in dodatnih pogajanj; prosi organ, naj Parlamentu sporoči znesek, ko bo ta znan; |
24. |
poziva Komisijo in Svet, naj po tem, ko bo vlada Združenega kraljestva uvedla postopek v skladu s členom člen 50, zagotovita, da bodo različni vidiki in postopek odločanja, kar zadeva kraj, kamor bo organ preseljen, pregledni in demokratični; |
25. |
opozarja, da je mešana shema financiranja organa, ki se močno opira na prispevke pristojnih nacionalnih organov, nezadostna, neprilagodljiva, predstavlja veliko breme in morebiti ogroža neodvisnost organa; zato poziva Komisijo, naj v beli knjigi, predvideni za drugo četrtletje 2016, in v zakonodajnem predlogu, ki ga bo predstavila do leta 2017, uvede novo finančno ureditev, temelječo na ločeni proračunski vrstici v proračunu Unije in na popolni nadomestitvi prispevkov nacionalnih organov s pristojbinami, ki jih plačujejo tržni udeleženci; |
26. |
poudarja, da bi moral organ v celoti in v roku izvesti vse svoje naloge, pri tem pa opravljati samo naloge, ki sta mu jih dodelila Evropski parlament in Svet; meni, da bi moral organ v celoti izkoristiti svoj mandat in učinkovito spodbujati sorazmernost; ugotavlja, da bi moral biti organ vsakič, ko mu je izdano dovoljenje za pripravo ukrepov na ravni 2 in ravni 3, pri pripravi teh standardov posebej pozoren na posebne značilnosti različnih nacionalnih trgov, prav tako pa bi bilo treba že v zgodnji fazi procesa določanja standardov ter v fazi priprave in izvajanja vključiti relevantne udeležence na trgu in organizacije za varstvo potrošnikov; |
27. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da organ ne izvaja vseh svojih pristojnosti iz svojega pravnega okvira; poudarja, da bi moral organ zagotoviti optimalno uporabo sredstev, da bi v celoti izpolnil svoj pravni mandat; v zvezi s tem ugotavlja, da bi večja osredotočenost na mandat, ki sta mu ga podelila Parlament in Svet, lahko vodila v učinkovitejšo rabo sredstev in uspešnejše uresničevanje ciljev; poudarja, da mora organ pri opravljanju dela in še zlasti pri pripravi tehničnih standardov in nasvetov o svojih dejavnostih pravočasno, redno in izčrpno obveščati Parlament in Svet; |
28. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA-PROV(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/203 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1656
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015 z odgovori organa (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice organu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0072/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (4), zlasti člena 64, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0079/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropskega bančnega organa, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 72.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 331, 15.12.2010, str. 12.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/204 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1657
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2015 z odgovori centra (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice centru glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0061/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (4), zlasti člena 23, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0082/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorici Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 77.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 142, 30.4.2004, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/205 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1658
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2016 z naslovom Uporaba nepovratnih sredstev v agencijah: ni vedno ustrezna ali dokazljivo uspešna, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0082/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (v nadaljevanju: center) kažejo, da je končni proračun centra v proračunskem letu 2015 znašal 58 451 950 EUR, kar je 3,36 % več kot leta 2014; ker 97,03 % proračuna centra izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče (v nadaljevanju: Sodišče) v svojem poročilu o zaključnem računu centra za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov centra za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker Parlament med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
Potrjuje naslednja dejstva:
|
Pripombe o zakonitosti in pravilnosti transakcij
2. |
se seznanja s poročilom Sodišča, da so bile ugotovljene različne slabosti, ki vplivajo na preglednost postopkov oddaje javnih naročil centra, vključno s pomanjkanjem jasne povezave z letnim delovnim programom centra, nezadostno utemeljitvijo ocenjene vrednosti pogodbe ali to, da ni bilo finančnega merila za oceno finančne zmogljivosti ponudnika; na podlagi poročila centra ugotavlja, da je v letu 2016 izvedel novo različico aplikacije za spremljanje postopkov, ki vzpostavlja jasno povezavo med postopki oddaj javnih naročil in letnim delovnim programom; ugotavlja tudi, da center pred začetkom vseh postopkov oddaje naročil v vrednosti nad 25 000 EUR zdaj zahteva utemeljitev ocenjenih vrednosti naročil; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
3. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 94,05 %, kar pa je vseeno 4,72 % manj kot leta 2014; je seznanjen z dejstvom, da je to zmanjšanje povezano z nižjim korekcijskim koeficientom za plače na Švedskem leta 2014 ter zamudami pri zaposlovanju, zaradi katerih je prišlo do nižjih stroškov za zaposlene, kot se je pričakovalo; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja odobritev plačil znašala 76,27 %, kar je 4,1 % manj kot leta 2014; |
4. |
opozarja, da ima center kot agencija Unije proračun, ki je izražen v evrih; ker pa ima sedež na Švedskem, torej v državi, ki ni del euroobmočja, je veliko stroškov navedenih v švedskih kronah (SEK); poleg tega je center izpostavljen nihanjem menjalnega tečaja, saj nima bančnega računa samo v švedskih kronah, ampak opravlja tudi nekatere transakcije v drugih tujih valutah; |
Obveznosti in prenosi
5. |
ugotavlja, da so prenesene odobritve za prevzem obveznosti za naslov II (upravni odhodki) znašale 23 % (1 600 000 EUR) in 42 % (7 500 000 EUR) za naslov III (operativni odhodki); je seznanjen z dejstvom, da so se prenosi za naslov II večinoma nanašali na načrtovano javno naročilo za strojno in programsko opremo IT ter svetovalne storitve v zvezi z nepremičninami, za katere je rok plačila šele leta 2016; poleg tega potrjuje, da so se prenosi za naslov III nanašali na večletne projekte centra in podporo IT za operativne dejavnosti; |
6. |
je seznanjen, da so prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij lahko pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti; je seznanjen, da so prenosi v mnogih primerih vnaprej načrtovani in sporočeni Sodišču; poziva k jasni določitvi načrtovanih in upravičenih, saj odhodkov ni bilo mogoče izvršiti v letu 2015 zaradi razlogov, na katere center ni imel vpliva; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
7. |
ugotavlja, da je na podlagi sklepa upravnega odbora centra vršilka dolžnosti direktorja s 1. majem 2015 zamenjala direktorja centra, dokler novi direktor ne nastopi funkcije; |
8. |
je seznanjen z dejstvom, da se je skupno število statutarnih uslužbencev v letu 2015 zmanjšalo z 277 na 260 zaradi zahtevanega zmanjšanja delovnih mest v kadrovskem načrtu centra do leta 2018; poleg tega ugotavlja, da je bilo do konca leta 2015 skupno število začasnih uslužbencev v centru 168, pogodbenih uslužbencev pa 92; ugotavlja, da je stopnja kadrovskih menjav za začasne in pogodbene uslužbence leta 2015 znašala 8,3 % in da je prišlo do zamude pri zaposlovanju na številnih vodilnih delovnih mestih, na kar je delno vplivalo pričakovano imenovanje in nato prosto delovno mesto direktorja centra; |
9. |
ugotavlja, da je v zvezi s postopki javnih naročil center posebno pozornost posvetil zagotavljanju usklajenosti celotne razpisne dokumentacije; poudarja, da center s spremenjenim postopkom za javna naročila, pogodbe in nepovratna sredstva zagotavlja dodatni mehanizem za nadzor kakovosti; poziva center, naj pri razpisih, naročilih, zaposlovanju in pogodbah zlasti preveri možnost navzkrižja interesov, da bi tako povečal preglednost; |
10. |
poziva center, naj dosledno uporablja ukrepe, ki se nanašajo na diskrecijo in izključitev v zvezi z javnimi naročili, tako da v vseh primerih preveri ozadje, poleg tega pa naj uporablja merila za izključitev in tako izloči podjetja, ki so v kakršnem koli navzkrižju interesov, kar je bistvenega pomena za zaščito finančnih interesov Unije; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov ter preglednost
11. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da se opravljajo redni in nenapovedani pregledi življenjepisov članov upravnega odbora in v primerih, ko informacije iz drugih virov (kot so javno dostopne informacije) razkrivajo netočnosti dejstev, se uvede postopek „zlorabe zaupanja“; |
12. |
ugotavlja, da je center sprejel posebne pobude za povečanje preglednosti v zvezi s stiki z lobisti in da je v pripravi notranji postopek za srečanja s farmacevtskim sektorjem; poziva center, naj izvaja proaktivno politiko za preglednost lobiranja; |
Notranje kontrole
13. |
ugotavlja, da je center opravil pregled izvajanja svojih notranjih standardov kontrole in da je rezultate pregleda potrdilo vodstvo centra; je seznanjen z dejstvom, da so bili izvedeni vsi njegovi standardi notranje kontrole; |
14. |
ugotavlja tudi, da je v centru vzpostavljen postopek, ki zagotavlja, da so prevlada kontrole ali odstopanja od ustaljenih procesov in postopkov dokumentirani v poročilih o izjemah; ugotavlja, da je bilo leta 2015 zabeleženih 28 takih izjem, kar predstavlja 14 izjem manj kot leta 2014; |
Notranja revizija
15. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo opravila revizijo o upravljanju podatkov centra; ugotavlja tudi, da je bilo končno poročilo objavljeno novembra 2015 in je vključevalo štiri zelo pomembna opažanja in dveh pomembni opažanji; ugotavlja, da je center pripravil akcijski načrt, ki naj bi se izvajal v letih 2016 in 2017; |
Uspešnost
16. |
iz letnega poročila centra ugotavlja, da je bila večina ciljev za njegove kazalnike uspešnosti dosežena; zlasti se seznanja s kazalniki za deleža potrjenih letnih in specifičnih izjav o interesih članov upravnega odbora centra in svetovalnega foruma, ki sta znašala 87,9 % oziroma 89,2 %, medtem ko je bila ciljna vrednost določena na 100 %; je seznanjen tudi s kazalnikom glede odstotka plačanih računov v rokih iz finančne uredbe centra, ki je znašal 78,07 %, kar je nekoliko manj od cilja 80 %; |
17. |
ugotavlja, da je center od leta 2015 poleg svojih petletnih zunanjih ocen uvedel letni notranji oceni o razporejanju osebja v zahodni Afriki zaradi ebole; ugotavlja tudi, da sistem vodenja kakovosti (ki temelji na skupnem ocenjevalnem okviru) zagotavlja vpogled na podlagi samoocenjevanja vsaki dve leti o tem, kako izboljšati organizacijo, kar vodi do popravnih ukrepov; priznava, da je center določil svoje poslovne procese za okrepitev učinkovitosti in leta 2016 pregledal ter preoblikoval te procese z uporabo metodologije Lean in bo s tem nadaljeval tudi v letu 2017; |
18. |
ugotavlja, da cilj centra, 10 % več spletnih obiskovalcev v letu 2015 ni bil dosežen, predvsem zaradi nepričakovanega povečanja spletnih obiskovalcev v letu 2014 med epidemijo ebole; vendar priznava, da se je število sledilcev na poslovnem računu družbenega medija povečalo za 40 % v primerjavi z letom 2014; |
19. |
poudarja, da bi moral center še naprej spodbujati dialog z deležniki in državljani ter ga vključiti v svoje prednostne naloge in dejavnosti, ki jih je treba izvajati; |
20. |
priporoča, da center razvije kazalnike vpliva; meni, da so ti kazalniki vpliva pomembno orodje za merjenje njegove učinkovitosti; |
Druge pripombe
21. |
poudarja, da je epidemija ebole pomenila priložnost za preskus ureditev glede pripravljenosti Unije in pravnega okvira ter da se je odbor za zdravstveno varnost redno sestajal in razpravljal o primernih ukrepih, ki temeljijo na hitrih ocenah tveganja in smernicah centra; |
22. |
opozarja, da Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa okvir za obravnavanje, usklajevanje in obvladovanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje v sodelovanju z državami članicami, Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO), centrom in drugimi mednarodnimi partnerji; |
23. |
priznava, da je sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, ki je bil vzpostavljen s Sklepom št. 1082/2013/EU za posredovanje opozoril in poročanje o ukrepih, sprejetih za boj proti resnim čezmejnim nevarnostim za zdravje, pod stalnim nadzorom; leta 2015 je bilo izdanih 88 uradnih obvestil, na podlagi katerih je prišlo do 280 sporočil in izmenjav informacij, obravnavanih je bilo 37 različnih dogodkov, na primer epidemija ebole, pritok beguncev, koronavirus bližnjevzhodnega respiratornega sindroma, otroška paraliza, pomanjkanje zdravstvenih protiukrepov, virus zika in eksplozija kemične tovarne na Kitajskem; poudarja, da so se vsi dogodki obravnavali v tesnem sodelovanju s centrom in državami članicami; |
24. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (2) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (UL L 293, 5.11.2013, str. 1).
(2) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/208 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1659
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2015 z odgovori centra (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice centru glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0061/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (4), zlasti člena 23, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0082/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorici Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 77.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 142, 30.4.2004, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/209 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1660
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0068/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (4), zlasti člena 97, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0086/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za kemikalije glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za kemikalije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 82.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 396, 30.12.2006, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/210 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1661
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0086/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropske agencije za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: agencija) kažejo, da je njen proračun v proračunskem letu 2015 znašal 114 412 841 EUR, kar je 0,26 % več kot leta 2014; |
B. |
ker je agencija prejela subvencije Unije v znesku 7 318 792 EUR in 300 000 EUR iz instrumenta za predpristopno pomoč, vendar od Komisije ni prejela drugih prispevkov in finančnih sredstev; |
C. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov agencije za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
D. |
ker Parlament med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
opozarja, da je agencija v skladu s členom 185 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (v nadaljevanju: finančna uredba) konsolidiran subjekt in je med regulativnimi organi gonilna sila pri izvajanju zakonodaje Unije na področju kemikalij, ki koristi zdravju ljudi in okolju, pa tudi inovacijam in konkurenčnosti; ugotavlja, da agencija družbam pomaga pri doseganju skladnosti z zakonodajo, spodbuja varno uporabo kemikalij v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami in deležniki, zagotavlja informacije o kemikalijah in obravnava kemikalije, ki zbujajo skrb; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
2. |
je seznanjen z navedbo agencije, da bo na priporočilo organa za podelitev razrešnice iz preteklega leta v naslednje letno poročilo vključila posebno poglavje o preglednosti, odgovornosti in integriteti; |
Zakonitost in pravilnost transakcij
3. |
je seznanjen z informacijo iz poročila Računskega sodišča, da agencija plačuje 50 % stroškov podaljšanega bivanja v evropski šoli v Helsinkih za otroke zaposlenih; ugotavlja še, da je ta prispevek omejen na 1 000 EUR letno na otroka, tako da je v letu 2015 znašal približno 95 000 EUR; je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da agencija v proračunskem postopku proračunskega organa o tem ukrepu ni obvestila; je seznanjen z zagotovilom agencije, da bo proračunski organ o tem ukrepu obvestila v programskem dokumentu za obdobje 2018–2020 in v finančnem poročilu za leto 2018; ugotavlja tudi, da je agencija že posodobila pripombe v ustrezni proračunski vrstici, in sicer je informacije o tem ukrepu vključila v prvo spremembo svojega proračuna za leto 2016; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
4. |
ugotavlja, da se agencija v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 (uredba REACH) financira s pristojbinami industrijskega sektorja in izravnalnimi subvencijami Unije, kot določa 208 finančne uredbe; pozdravlja dejstvo, da se je agencija v letu 2015 v nasprotju s prvotnimi pričakovanji v celoti financirala s prihodki od pristojbin, ki so bili višji od predvidenih, in rezervo od prihodkov, ki jih je prejšnja leta prejela za dejavnosti, povezane z uredbo REACH, ter dejavnosti razvrščanja, označevanja in pakiranja (CLP); |
5. |
v zvezi z biocidnimi proizvodi ugotavlja, da je agencija, kakor določa člen 208 finančne uredbe, v letu 2015 s pristojbinami zbrala 5 423 667 EUR (v primerjavi z zneskom 1 265 774 EUR leta 2014), subvencije Unije so znašale 5 789 000 EUR (5 064 194 EUR leta 2014), prejela pa je tudi prispevke držav EFTA, vključno s Švico, ki so leta 2015 znašali 307 791 EUR; |
6. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 98,48 %, kar je 1,4 % več kot leto prej; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 87,84 %, kar je 0,38 % več kot leta 2014; |
7. |
priznava dejstvo, da je GD za okolje v skladu z Uredbo (EU) št. 649/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (uredba PIC) in določbami člena 208 finančne uredbe v letu 2015 agenciji plačal subvencije v višini 1,22 milijona EUR za nekatere nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini; |
Prerazporeditve
8. |
ugotavlja, da je agencija opravila 44 prerazporeditev v skupnem znesku 1 395 000 EUR; z zadovoljstvom ugotavlja, da je iz letnega poročila agencije in ugotovitev revizije Računskega sodišča razvidno, da sta bili višina in narava prerazporeditev v letu 2015 skladni s finančnimi pravili; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
9. |
iz poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je bil znesek prenesenih prevzetih obveznosti v naslovu IV (operativni odhodki za biocide) 1 500 000 EUR (74 %); je seznanjen, da so bili ti prenosi v glavnem povezani z obsežnim projektom IT v vrednosti 1 400 000 EUR, ki se je začel šele v drugi polovici leta 2015, ko je bilo s pristojbinami zbrano dovolj sredstev za njegovo financiranje; je seznanjen z namero agencije, da si bo tudi v prihodnje prizadevala, da bi se izognila neupravičenim prenosom v naslednje leto; |
10. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če so načrtovani vnaprej in če je Računsko sodišče o njih obveščeno; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
11. |
ugotavlja, da je agencija izpolnila cilj na področju zaposlovanja, saj je bilo konec leta 2015 področju REACH/razvrščanja, označevanja in pakiranja snovi in zmesi ter izvoza in uvoza nevarnih kemikalij (PIC) zapolnjenih 98 % delovnih mest; priznava tudi, da po navedbah agencije ta odstotek ni mogel preseči 98 %, saj je morala število zaposlenih zmanjšati za 2 % (10 delovnih mest), da bi ga uskladila s kadrovskim načrtom za leto 2016; ugotavlja, da je bilo na področju biocidov zaradi negotovih prihodkov od pristojbin in odobrenega kadrovskega načrta za leto 2016 zapolnjenih 83 % delovnih mest; |
12. |
poudarja, da se delovna obremenitev agencije v letu 2015 ni zmanjšala, zato bi ji bilo treba dodeliti zadostne človeške in finančne vire; |
13. |
je seznanjen s podatkom iz letnega poročila agencije, da je v letu 2015 podpisala 739 pogodb, od tega 540 na osnovi okvirnih pogodb in 199 na osnovi novih postopkov javnih naročil; ugotavlja, da je bilo 25 pogodb iz druge kategorije podpisanih po izjemnih postopkih s pogajanji v skladu z ustreznimi pravili finančne uredbe; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
14. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da so življenjepisi in izjave interesov na spletnem mestu agencije dobro urejeni, vidni, dostopni in uporabniku prijazni; |
15. |
ugotavlja, da je agencija decembra 2015 sprejela smernice za prijavitelje nepravilnosti; je seznanjen, da je decembra 2014 sprejela strategijo za boj proti goljufijam za obdobje 2015–2016 in že uvedla različne ukrepe iz akcijskega načrta za boj proti goljufijam; ugotavlja, da je bil med ocenjevanjem notranjega tveganja za goljufije, ki je potekalo pred sprejetjem te strategije, profil tveganja agencije ocenjen kot nizek; ugotavlja tudi, da je glavni cilj te strategije razviti vsesplošno kulturo boja proti goljufijam v agenciji, pri tem pa poseben poudarek nameniti ozaveščanju; |
16. |
je seznanjen, da je agencija leta 2015 sprejela notranje smernice za zaposlene; ugotavlja tudi, da te smernice vključujejo nekatere pogoje, ki jih lahko organ za imenovanje postavi nekdanjim uslužbencem v zvezi z njihovo novo službo v dveh letih po aktivni zaposlitvi v agenciji; ugotavlja, da ima agencija svetovalni odbor za navzkrižje interesov, ki izvršnemu direktorju in upravnemu odboru svetuje v primerih domnevnega navzkrižja interesov; potrjuje, da v letu 2015 zaradi strogih ukrepov za preprečevanje ni prišlo do nobenega navzkrižja interesov; |
17. |
ugotavlja, da je agencija sprejela strog pravilnik o navzkrižju interesov in podrobno strategijo za boj proti goljufijam, da bi prispevala h kulturi zelo etičnega ravnanja zaposlenih in strokovnjakov, ki delajo zanjo; |
18. |
je seznanjen, da so odbori agencije sestavljeni iz nacionalnih delegatov, ki jih imenujejo organi držav članic ali upravni odbor agencije; ugotavlja tudi, da imajo ti odbori skupaj devet članov, ki so bili sporazumno izbrani na javnem razpisu, kar omogoča ustanovitveni pravni akt agencije; je seznanjen, da lahko ti sporazumno izbrani člani delujejo kot poročevalci, nimajo pa glasovalnih pravic, in da pravila agencije o preprečevanju navzkrižja interesov v celoti veljajo tudi zanje; pričakuje poročilo upravnega odbora agencije o izkušnjah s sporazumno izbranimi člani, ki naj bi bilo nared leta 2017; |
19. |
ugotavlja, da je agencija v letu 2015 dovolila popoln dostop do 27 % in delen dostop do 68 % dokumentov, zahtevanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2); je seznanjen, da je bil glavni razlog za delno zavrnitev varstvo zasebnosti in integritete posameznikov, pa tudi zaščita poslovnih informacij; ugotavlja, da je v primerih delnega dostopa prosilcem načeloma razkrita večina vsebine dokumentov; ugotavlja, da je agencija v letu 2015 zavrnila vpogled v 5 % zahtevanih dokumentov, v glavnem zato, da ne bi bil ogrožen še potekajoči postopek odločanja oziroma sodni postopki, ter zaradi zaščite občutljivih poslovnih informacij; |
Uspešnost
20. |
ugotavlja, da je agencija decembra 2015 upravnemu odboru predložila okvir in pristop za ocenjevanje; ugotavlja, da je ta pristop uvedel vrsto orodij in kontrol za ocenjevanje, vključno z upravljavskim okvirom, funkcijo za usklajevanje ocenjevanja, da se zagotovi metodološka doslednost, kontrolne sezname za ocenjevanje ter načrt za izvedbo vnaprejšnjih in naknadnih ocen; je seznanjen s prizadevanji agencije za izboljšanje upravljavskega okvira in pristopa za vnaprejšnje in naknadne ocene; |
21. |
ugotavlja, da je agencija oblikovala novo celostno regulativno strategijo, ki združuje vse procese REACH in procese razvrščanja, označevanja in pakiranja, da bi izpolnila cilje ustreznih uredb, pa tudi cilje do leta 2020, določene na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002; |
22. |
ugotavlja, da je izvajanje Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (uredbe o biocidih) v letu 2015 povzročilo nepričakovan porast dejavnosti, kar priča o tem, da se podjetja seznanjajo s spremembami in priložnostmi, ki jih ponuja novi postopek izdaje dovoljenj v Uniji; hkrati z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je agencija zaradi zamrznitve števila zaposlenih, ki se ukvarjajo z biocidi, s težavo obvladovala delovne obremenitve; |
23. |
ugotavlja, da je agencija leta 2015 prejela približno 8 200 vlog za registracijo (predvsem posodobitev podatkov) ter 250 obvestil o raziskavah in razvoju v zvezi s proizvodi in procesi, pri čemer se je skupno število vlog v primerjavi z letom 2014 zmanjšalo za 10 %; |
24. |
priporoča, da agencija oblikuje kazalnike vpliva; meni, da so ti kazalniki pomembno orodje za merjenje njene uspešnosti; |
Notranja revizija
25. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo leta 2015 opravila revizijo napovedovanja, izračunavanja in pobiranja prihodkov od pristojbin in stroškov za uredbo REACH, razvrščanje, označevanje in pakiranje snovi in zmesi ter uredbo o biocidih; ugotavlja še, da je ta služba dala dve zelo pomembni, eno pomembno in nobenega kritičnega priporočila; je seznanjen, da je agencija v odgovor na ta priporočila sestavila akcijski načrt; |
26. |
ugotavlja, da je skupina agencije za notranjo revizijo opravila revizije zanesljivosti za kazalnike uspešnosti v splošnem poročilu, službo agencije za pomoč uporabnikom ter upravljanje pogodb in izplačil; ugotavlja, da je na osnovi teh revizij izdala pet zelo pomembnih in dve pomembni priporočili; je seznanjen, da je skupina za notranjo revizijo akcijske načrte, ki jih je agencija oblikovala v odgovor na ta priporočila, ocenila kot ustrezne; |
Druge pripombe
27. |
je zadovoljen z uravnoteženo zastopanostjo spolov v upravnem odboru agencije; |
28. |
ugotavlja, da se je sej zunaj prostorov agencije, katerih stroški so znašali 113 975 EUR (251,60 EUR na osebo), v letu 2015 udeležilo 453 zaposlenih, 565 pa se jih je udeležilo zaprtih konferenc, katerih skupni stroški so znašali 31 468 EUR (54,25 EUR na osebo); |
29. |
pozdravlja boljši način predstavitve kemikalij na spletnem mestu agencije, ki podjetjem in potrošnikom omogoča, da bolje izkoristijo podane informacije; |
30. |
ugotavlja, da je platforma za razprave med agencijo in nevladnimi organizacijami koristen forum za obravnavo glavnih tem, ki zanimajo civilno družbo; |
31. |
pozdravlja napredek pri razvoju postopka odobritve v skladu z uredbo REACH in je seznanjen z ugotovitvijo agencije, da so mogoče še dodatne izboljšave; v zvezi s tem odobrava proaktivni pristop agencije, saj je Parlament pozvala k dialogu o vprašanjih, ki jih je načel v svoji resoluciji z dne 25. novembra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije XXX o dodelitvi avtorizacije za uporabo bis(2-etilheksil)ftalata (DEHP) v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4); |
32. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (5) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Uredba (EU) št. 649/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (UL L 201, 27.7.2012, str. 60).
(2) Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).
(3) Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).
(4) Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0409.
(5) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/214 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1662
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0068/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (4), zlasti člena 97, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0086/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za kemikalije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 82.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 396, 30.12.2006, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/215 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1663
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0052/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 401/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju (4), zlasti člena 13, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0085/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za okolje glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za okolje, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 87.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 126, 21.5.2009, str. 13.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/216 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1664
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2016 z naslovom Uporaba nepovratnih sredstev v agencijah: ni vedno ustrezna ali dokazljivo uspešna, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0085/2017), |
A. |
ker je iz računovodskih izkazov Evropske agencije za okolje (v nadaljevanju: agencija) razvidno, da je končni proračun agencije v proračunskem letu 2015 znašal 49 156 474 EUR, kar je 6,50 % manj kot leta 2014; ker 74 % proračuna agencije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov agencije za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da je zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna dosegla 99,36 % in da je stopnja izvrševanja plačil znašala 87,5 %; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
2. |
ugotavlja, da je bilo iz leta 2015 v leto 2016 prenesenih 4 944 739 EUR, to pa je podoben znesek kot prejšnje leto; ugotavlja, da se 57 % zneska, prenesenega v naslovu III (odhodki za poslovanje), nanaša na zadnje izplačilo prispevka evropskim tematskim centrom za leto 2015, ki naj bi bilo opravljeno po četrtem poročilu o četrtletnem napredku, to pa je bilo predstavljeno šele v letu 2016; ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni, ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencija načrtuje in o tem obvesti Računsko sodišče; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
3. |
je seznanjen, da je agencija število zaposlenih zmanjšala za 5 % v skladu s splošnimi načeli iz medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini (1); ugotavlja, da je Komisija agencijo uvrstila med agencije, ki že ustaljeno delujejo, kar pomeni, da se od nje pričakuje dodatno 5-odstotno zmanjšanje; pozdravlja dejstvo, da je agencija število delovnih mest zmanjšala, ne da bi bila zato okrnjena njena sposobnost uresničevati glavne elemente večletnega delovnega programa; poziva Komisijo, naj zagotovi, da morebitni nadaljnji varčevalni ukrepi ne bodo omejevali agencije pri izpolnjevanju nalog; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
4. |
ugotavlja, da je upravni odbor agencije novembra 2014 sprejel strategijo za boj proti goljufijam, da bi zagotovil ustrezno obravnavanje navzkrižij interesov ter razvil dejavnosti za boj proti goljufijam, zlasti s preprečevanjem, prepoznavanjem, ozaveščanjem in tesnejšim sodelovanjem z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF); ugotavlja, da je agencija v skladu z metodologijo in smernicami za strategije za boj proti goljufijam za decentralizirane agencije EU, ki jih je pripravil OLAF, ocenila tveganje goljufij pri svojih dejavnostih, in sicer na podlagi predvidene verjetnosti in možnega učinka goljufije; |
5. |
ugotavlja, da je agencija sestavila register dokumentov in ga objavila na svojem spletnem mestu; ugotavlja, da je v letu 2016 pregledala svojo politiko preprečevanja in obvladovanja navzkrižij interesov iz leta 2014 in jo dopolnila z dodatnimi informacijami o izjavah o interesih in obveznostih uslužbencev, ki odhajajo iz agencije; |
6. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da članom upravnega odbora ni treba objaviti svojih življenjepisov in izjav o interesih, zato jih je na spletnem mestu samo nekaj; poziva agencijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bi to situacijo uredila ter zagotovila potreben nadzor nad svojim vodstvom; ugotavlja, da so na spletnem mestu objavljeni življenjepisi in izjave o interesih najvišjega vodstva; |
7. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je upravni odbor agencije decembra 2016 sprejel lastne interne smernice o prijavljanju nepravilnosti; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o izvajanju teh pravil; |
8. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da agencija ni dala posebnih pobud za preglednost stikov z lobisti ali njeno povečevanje; |
9. |
dodatno spodbuja agencijo, naj ozavešča svoje zaposlene o politiki v zvezi z navzkrižji interesov, skupaj z obstoječimi dejavnostmi ozaveščanja ter vključevanjem integritete in preglednosti kot obveznih elementov, o katerih je treba razpravljati med postopki zaposlovanja in pregledi uspešnosti; |
Notranje revizije
10. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo izvedla revizijo upravljanja podatkov in informacij, vključno s komponento IT, ki je bila dokončana leta 2015; z zadovoljstvom ugotavlja, da po ugotovitvah te službe sistemi upravljanja in kontrole, ki jih je agencija vzpostavila za upravljanje podatkov in informacij, v trenutnih okoliščinah delujejo učinkovito; ugotavlja še, da bi morala agencija mehanizme za upravljanje podatkov in informacij še naprej razvijati, da se bo lahko soočila s prihajajočimi izzivi, kot je pričakovana občutno povečana količina podatkov in informacij, ki jih bo morala biti sposobna obdelati; |
Notranje kontrole
11. |
je seznanjen, da je upravni odbor agencije na osnovi novih zahtev iz leta 2014 odobril načrte za skupino za notranjo revizijo za leti 2015 in 2016; ugotavlja, da ti načrti vsebujejo revizijske in svetovalne naloge ter stike z drugimi revizorji na treh glavnih področjih prispevkov; |
12. |
ugotavlja, da je skupina za notranjo revizijo uvedla oceno tveganja za izbiro upravičencev, pri katerih bo opravljeno preverjanje na kraju samem, na osnovi tega pa so bila preverjena tri različna izplačila nepovratnih sredstev, da bi zagotovili točnost in zanesljivost stroškov za zaposlene, za katere se je zahtevalo povračilo; ugotavlja, da je bilo na osnovi nove politike, odobrene oktobra 2015, v letu 2016 opravljeno nadaljnje preverjanje na kraju samem; |
Komuniciranje
13. |
ugotavlja, da je agencija leta 2015 opravila obsežno revizijo svoje ponudbe proizvodov, da bi jih modernizirala in prilagodila načinu, na katerega njeno občinstvo sprejema informacije; ugotavlja tudi, da je vlagala v boljše oblikovanje, podatkovno vizualizacijo in infografiko ter ustrezno posodobila svojo korporativno identiteto, več pozornosti pa je posvečala tudi družbenim medijem in odnosom z mediji; |
14. |
poudarja, da bi morala agencija še naprej spodbujati dialog z deležniki in državljani ter ga vključiti v svoje prednostne naloge in dejavnosti, ki jih je treba izvajati; |
Druge pripombe
15. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je revizija postopkov javnega naročanja pokazala, da je agencija okvirne pogodbe sklenila z enim samim ponudnikom za različne storitve, ki se naročajo na podlagi specifičnih pogodb s fiksnimi cenami; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pozivanje enega samega ponudnika k oddaji ponudbe s fiksno ceno onemogoča cenovno konkurenco in povečuje odvisnost od tega ponudnika; |
16. |
je seznanjen z navedbo agencije, da je konkurenca na trgu produkcije in analize satelitskih posnetkov sorazmerno omejena zaradi majhnega števila ponudnikov, ki poslujejo v povezanih sektorjih, ter stabilnosti in usklajenosti cen; ugotavlja tudi, da je zaradi tehnične narave in kompleksnosti storitev potrebno zelo raznoliko strokovno znanje, ki so ga ponudniki storitev na tem trgu spodobni zagotoviti samo, če združijo moči v konzorciju; se strinja, da je agencija odločitev, da bo okvirno pogodbo sklenila z enim samim gospodarskim subjektom, sprejela premišljeno na osnovi ocene oprijemljivih tržnih dejavnikov; |
17. |
ugotavlja, da si agencija prizadeva uravnotežiti zastopanost spolov med nižjimi vodstvenimi kadri, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v višjem vodstvu ta zastopanost zelo neuravnotežena; poziva agencijo, naj odpravi to neravnovesje in o rezultatih čim prej obvesti Parlament; |
18. |
opominja, da je bila agencija od ustanovitve, skupaj z Evropskim okoljskim informacijskim in opazovalnim omrežjem (EIONET), ki je njen del, vir informacij za vse, ki sodelujejo pri oblikovanju, sprejemanju, izvajanju in ocenjevanju okoljskih in podnebnih politik Unije ter politik trajnostnega razvoja, pa tudi za širšo javnost; |
19. |
pozdravlja, da je agencija objavila peto letno poročilo o stanju okolja (SOER 2015); |
20. |
je seznanjen z razvojem informacijskih sistemov agencije in postopkov za upravljanje pretoka podatkov v podporo državam in podjetjem glede poročanja in izboljšanja kakovosti podatkov, zlasti glede na spremenjeni sistem poročanja v okviru nove uredbe o fluoriranih plinih in glede poročanja o velikih kurilnih napravah, ki jih je agencija prevzela od Komisije v letu 2015; |
21. |
opozarja na pomen ocene Evropske agencije za okolje in njene mreže EIONET, ki se še izvaja in naj bi bila na voljo konec leta 2017, da bo mogoče bolje ovrednotiti, v kolikšni meri je agencija izpolnila svoje cilje in uresničila naloge, zastavljene v njenem mandatu in večletnem delovnem programu; |
22. |
priporoča, naj agencija oblikuje kazalnike učinka, saj meni, da so pomembno orodje za merjenje njene uspešnosti; |
23. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (2) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 20.12.2013, str. 1).
(2) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/219 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1665
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0052/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 401/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju (4), zlasti člena 13, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0085/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za okolje, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 87.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 126, 21.5.2009, str. 13.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/220 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1666
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0067/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (4), zlasti člena 36, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ribištvo (A8-0100/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za nadzor ribištva glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za nadzor ribištva, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 93.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 128, 21.5.2005, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/221 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1667
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ribištvo (A8-0100/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropske agencije za nadzor ribištva (v nadaljnjem besedilu: agencija) kažejo, da je proračun agencije v proračunskem letu 2015 znašal 9 217 000 EUR, kar je enako kot v prejšnjem letu; ker celotni proračun agencije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov agencije za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 99,59 %, kar je v skladu s ciljem agencije in 0,50 % več kot leta 2014; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 92,24 %, kar je v skladu s ciljem agencije in 3,81 % več kot leta 2014; |
2. |
pozdravlja, da so bili v sodelovanju z generalnim direktoratom Komisije za informatiko (GD DIGIT) vzpostavljeni moduli e-Prior za elektronske javne razpise, naročanje in izdajanje računov; ugotavlja, da naj bi se vzpostavljeni moduli postopoma začeli uporabljati leta 2016, kar naj bi privedlo do povečanja elektronskega poteka dela in posledično do večje učinkovitosti in zanesljivosti sledljivosti podatkov in revizije; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o tem, za koliko se je po vzpostavitvi modulov povečala učinkovitost; |
3. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija vsa svoja plačila izvedla v rokih, določenih v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, zaradi česar dobavitelji niso zaračunavali obresti za zamujena plačila; poleg tega ugotavlja, da je bil leta 2015 povprečen plačilni rok 20 dni; |
4. |
ugotavlja, da je imela agencija zaradi dejanskega zmanjšanja proračunskih sredstev težave pri doseganju cilja v zvezi z organizacijo operativnega usklajevanja nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih države članice izvajajo za zagotavljanje učinkovitega in enotnega izvajanja pravil skupne ribiške politike; |
5. |
opozarja, kako pomembno vlogo ima agencija pri izvajanju prenovljene skupne ribiške politike in uresničevanju njenih ciljev, zlasti kar zadeva obveznost iztovarjanja in zahteve glede spremljanja, nadzora in opazovanja ribolovnih dejavnosti; poudarja, da bi zato bilo treba preučiti možnost povečanja proračunskih sredstev za delovanje agencije v prihodnjih letih; |
6. |
obžaluje, da se zaradi zmanjšanja sredstev in zmogljivosti agencije lahko poslabša nadzor ribištva ter posledično poveča nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov, kar bo škodovalo socialni, gospodarski in okoljski trajnosti tega sektorja; |
7. |
poudarja, da nova politika Unije na področju migracij, zlasti pa ustanovitev evropske mejne in obalne straže v okviru splošnega izboljšanja funkcij obalne straže, agenciji prinaša nove naloge inšpekcijskega nadzora in zahteva boljše sodelovanje, zato bo treba povečati njena finančna sredstva ter tehnične in človeške vire; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
8. |
pozdravlja, da se je raven sredstev, prenesenih iz leta 2015 v leto 2016, v primerjavi z letom 2014 z 11 % zmanjšala na 7 %; ugotavlja, da je stopnja prenosov v naslovu II (upravni odhodki) znašala 20 %, kar je 5 % manj kot leta 2014; poleg tega ugotavlja, da je stopnja prenosov v naslovu III (odhodki iz poslovanja) znašala 20 %, kar je 10 % manj kot v letu 2014; ugotavlja tudi, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencija načrtuje in o tem obvesti Računsko sodišče; |
9. |
ugotavlja, da je agencija dodatno zmanjšala stopnjo razveljavljenih prenesenih obveznosti iz leta 2014 na 3,45 %, kar je 0,9 % manj kot prejšnje leto; |
Prerazporeditve
10. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je iz zaključnega računa agencije razvidno, da sta bili raven in narava prerazporeditev v letu 2015 skladni s finančnimi pravili; |
Postopki javnega naročanja in zaposlovanja
11. |
pozdravlja, da je agencija več različnim potrebam zadostila z uporabo obstoječih pogodb, bodisi svojih bodisi pogodb Komisije, da bi optimizirala uporabo razpoložljivih sredstev; priznava, da je bil v začetku leta 2016 podpisan memorandum o soglasju o izdajanju dodatnih računov za storitve javnega naročanja, ki jih je GD DIGIT zagotavljal na področju informacijske tehnologije; je seznanjen s tem, da se je agencija osredotočila na izvajanje sistema e-uprave ter racionalizacijo in optimizacijo svojih postopkov javnega naročanja; |
12. |
obžaluje, da se ne posveča pozornosti delovnim pogojem zaposlenih agencije, čeprav pri opravljanju dodatnih nalog z enakim številom zaposlenih igrajo zelo pomembno vlogo; |
13. |
meni, da je agencija primer izredno dobre stroškovne učinkovitosti, čeprav bo treba v prihodnjih letih povečati njene človeške vire in finančna sredstva; |
Preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov ter preglednost
14. |
potrjuje, da je agencija sprejela celovito politiko o preprečevanju in obvladovanju nasprotij interesov ter strategijo za boj proti goljufijam; ugotavlja, da je bilo od skupno 13 ukrepov, ki naj bi bili izvedeni do konca leta 2017, devet že izvedenih; ugotavlja, da so kontrole, s katerimi agencija preprečuje in odkriva goljufije, podobne tistim, ki se uporabljajo za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti transakcij, kot so „načelo štirih oči“, avtomatizirane kontrole v finančnih in računovodskih sistemih, zunanji izračun plač kot tudi izjave o interesih, ki so jih vedno podpisali člani izbirnega sveta; se z zadovoljstvom seznanja s trditvami agencije, da vse od njene ustanovitve ni prišlo do nobenih goljufij; |
15. |
ugotavlja, da so bile izjave o interesih in življenjepisi izvršnega direktorja, članov upravnega odbora in višjega vodstva predloženi in objavljeni na spletnem mestu agencije; obžaluje pa, da točnost podatkov v izjavah o interesih ni bila preverjena; poziva agencijo, naj začne redno preverjati točnost izjav o interesih in jih posodabljati; |
16. |
ugotavlja, da Komisija agenciji še ni odgovorila glede osnutka izvedbenih pravil o prijavljanju nepravilnosti; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o uvedbi in izvajanju teh pravil; |
Notranje kontrole
17. |
ugotavlja, da je upravni odbor agencije sprejel niz standardov notranje kontrole za zagotovitev doseganja političnih in operativnih ciljev; priznava, da ima večina standardov notranje kontrole visoko stopnjo izvajanja, pri čemer imajo štiri področja sistema notranje kontrole srednjo, eno področje pa nizko stopnjo izvajanja; |
18. |
na podlagi poročila Računskega sodišča z zaskrbljenostjo ugotavlja, da agencija standardov notranje kontrole št. 10 (neprekinjenost poslovanja), št. 11 (upravljanje dokumentov) in št. 12 (informacije in komunikacija) še vedno ne izpolnjuje v celoti; ugotavlja tudi, da je agencija pojasnila, da teh standardov notranje kontrole predvsem zaradi proračunskih omejitev še vedno ne izvaja v celoti; jo poziva, naj te standarde izvaja in o rezultatih izvajanja poroča organu za podelitev razrešnice; |
Notranja revizija
19. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo v skladu z revizijo sestavnih elementov izjave o zanesljivosti izdala šest priporočil z oznako „pomembno“, ki jih je agencija v celoti izvedla; poleg tega ugotavlja, da agencija nima odprtih priporočil službe za notranjo revizijo; |
20. |
priznava, da je agencija razvila in izvedla centralizirano spremljanje vseh revizijskih priporočil, ki so jih izdali Računsko sodišče, služba za notranjo revizijo in njen oddelek za notranjo kontrolo, da bi jih konsolidirala in spremljala ter izboljšala nadaljnje izvajanje ustreznih akcijskih načrtov; ugotavlja, da so bila ob koncu leta 2015 odprta samo štiri priporočila, pri čemer nobeno ni bilo označeno kot kritično ali zelo pomembno; |
Uspešnost
21. |
ugotavlja, da sta bili med letno oceno tveganja agencije opredeljeni dve ključni tveganji; ugotavlja tudi, da bi morala agencija – za primer, da posebni program nadzora in inšpekcijskih pregledov Komisije ne bo sprejet pravočasno – pripraviti strateški načrt skupne uporabe, da ne bi ogrozili izvajanja upravnega delovnega programa agencije in da bi se izognili tveganju, da proračunska sredstva ne bi bila uporabljena; poziva agencijo, naj poroča o tem, kako namerava zmanjšati ta preostala tveganja na sprejemljivo raven; |
Druge pripombe
22. |
priznava, da je agencija začela proces sodelovanja z Evropsko agencijo za pomorsko varnost in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo pri pripravi in izvajanju pilotnega projekta z naslovom Ustanovitev evropske obalne straže; ugotavlja, da bodo izkušnje, pridobljene na podlagi pilotnega projekta, uporabljene pri izvajanju novega „svežnja o mejah“, s katerim bodo tri pomorske agencije dobile nalogo, da sodelujejo in pomagajo nacionalnim organom, ki opravljajo funkcije obalne straže, in sicer tako, da zagotavljajo storitve, informacije, opremo in usposabljanje ter usklajujejo večnamenske operacije; |
23. |
opozarja, da je treba okrepiti mandat agencije, da razvije skupne operativne dejavnosti z drugimi agencijami Unije v pomorskem sektorju, da se tako preprečijo nesreče na morju in se uskladijo funkcije evropske obalne straže; |
24. |
poudarja, da je bilo leto 2016 ključno za izvajanje nove skupne ribiške politike na področju pravil o obveznosti iztovarjanja in da so za operativno usklajevanje inšpekcijskega nadzora ribištva z državami članicami potrebni ustrezni človeški viri in finančna sredstva; je zaskrbljen zaradi praktičnih težav pri izvajanju obveznosti iztovarjanja za pridneni ribolov in meni, da je treba te težave upoštevati pri spremljanju; |
25. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/224 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1668
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0067/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (4), zlasti člena 36, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ribištvo (A8-0100/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za nadzor ribištva, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 93.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 128, 21.5.2005, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/225 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1669
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0060/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (4), zlasti člena 44, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0098/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost hrane glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost hrane, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 97.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 31, 1.2.2002, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/226 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1670
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0098/2017), |
— |
ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2016 z naslovom „Uporaba nepovratnih sredstev v agencijah: ni vedno ustrezna ali dokazljivo uspešna“, |
A. |
ker je iz računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljevanju: agencija) razvidno, da je končni proračun agencije v proračunskem letu 2015 znašal 79 659 347 EUR; ker celotni proračun agencije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov agencije ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 99,81 %, kar je 0,12 % več kot leta 2014; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 90,10 %, kar je 0,80 % več kot leta 2014; |
2. |
opominja, da je bilo leto 2015 drugo leto delovanja agencije v sklopu večletnega finančnega okvira Unije; ugotavlja, da je bil znesek neporabljenih odobrenih sredstev 1 089 milijonov EU; poudarja, da je do nezadostnega izvrševanja prišlo zaradi neporabljenih namenskih prihodkov (realizacija agencije iz leta 2014), ki so bili ponovno uporabljeni leta 2016; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
3. |
je seznanjen z 2-odstotnim zmanjšanjem v kadrovskem načrtu agencije, ki ustreza sedmim delovnim mestom, zaradi česar si je agencija bolj prizadevala za uvedbo učinkovitejših in uspešnejših postopkov; ugotavlja, da je bilo konec leta 2015 zasedenih 446 od razpoložljivih 477 delovnih mest, vključno z uradniki, začasnimi uslužbenci, pogodbenimi uslužbenci in napotenimi nacionalnimi strokovnjaki; ugotavlja, da je bila letna povprečna stopnja zasedenosti delovnih mest 94,7 % (423 od 447 razpoložljivih delovnih mest); |
4. |
ugotavlja, da je osebje agencije pravno zavezano k upoštevanju Kadrovskih predpisov, ki določajo splošen okvir pravic in obveznosti za uradnike in uslužbence; ugotavlja tudi, da Kadrovske predpise dopolnjujeta kodeks dobrega ravnanja agencije, ki opredeljuje vrsto storitve, ki jo lahko javnost pričakuje od osebja agencije, ter praktični vodnik o etiki in ravnanju osebja, ki določa etična načela za doseganje najvišjih standardov integritete; ugotavlja, da se agencija zaveda, kako pomembna je komunikacija z mediji, in ima na oddelku za komuniciranje posebno službo, ki odgovarja na zahteve medijev in novinarjem pojasnjuje delo agencije; ugotavlja, da je agencija od leta 2014 do leta 2015 povečala odstotek človeških virov za znanstvene dejavnosti za 1 %, tako da ti zdaj skupaj predstavljajo 75 % vseh zaposlenih; |
5. |
priznava, da je agencija razvila napredno orodje za preverjanje nasprotja interesov pri javnih naročilih, ki je bilo določeno s sklepom izvršnega direktorja; ugotavlja, da je bilo orodje oblikovano za preprečevanje nasprotij interesov v postopkih za oddajo javnih naročil znanstvene narave; |
6. |
je zaskrbljen, ker bi lahko krčenje števila delovnih mest v agenciji močno škodilo njeni zmogljivosti in ugledu; zato meni, da bi bilo treba agenciji dati zagotovila o tem, da ne bo prišlo do krčenja števila zaposlenih; |
Preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov ter preglednost
7. |
ugotavlja, da je agencija začela pregled politike o neodvisnosti in postopkih znanstvenega odločanja, ki bo vključeval javno posvetovanje, da bodo upoštevana stališča zainteresiranih strani; poziva agencijo, naj o rezultatih tega pregleda, ko bo končan, obvesti organ za podelitev razrešnice; |
8. |
ugotavlja, da je agencija dokončno centralizirala postopek preverjanja vseh letnih izjav o interesih, ki jih njeni strokovnjaki in zaposleni predložijo službi za pravne in regulativne zadeve; |
9. |
poudarja, da se ne sme dovoliti, da v znanstvenih odborih agencije ali njenih delovnih skupinah sodelujejo strokovnjaki s finančnimi interesi v zvezi s podjetji, katerih snovi ocenjuje agencija, in da agencija teh strokovnjakov ne bi smela imenovati pred iztekom dveh let po prenehanju njihovih interesov; je prepričan, da bi morala imeti agencija dovolj velik proračun, da bo lahko najemala neodvisne interne strokovnjake brez nasprotij interesov; |
10. |
poziva agencijo, naj v svojo novo politiko o neodvisnosti vključi dvoletno obdobje mirovanja za vse materialne interese, povezane s podjetji, katerih proizvode agencija ocenjuje, in vsemi organizacijami, ki jih ta podjetja financirajo; |
11. |
ugotavlja, da se je agencija že zavezala k uvedbi dvoletnih obdobij mirovanja v zvezi z naslednjimi interesi: članstvo v upravljalnem subjektu ali znanstvenem posvetovalnem organu, zaposlitev in svetovanje; obžaluje, da agencija na seznam interesov, za katere velja dvoletno obdobje mirovanja, ni vključila financiranja raziskav, na kar je Parlament opozarjal že v zadnjih sklepih o razrešnici; poziva agencijo, naj ta ukrep tudi hitro uvede, v skladu z večkratnimi zahtevami organa za podelitev razrešnice; |
12. |
ugotavlja, da je agencija uvedla standardni operativni postopek za obvezne tečaje usposabljanja, ki so namenjeni ozaveščanju zaposlenih o posameznih tematskih področjih, zmanjšanju organizacijskega tveganja in zagotavljanju skladnosti s predpisi in horizontalnimi politikami Unije ter kontrolnimi standardi; |
13. |
je seznanjen, da agencija od ustanovitve na svojem spletnem mestu objavlja zapisnike upravnega odbora; ugotavlja tudi, da so zasedanja po registraciji odprta za javnost in da so zvočni posnetki javnih zasedanj na voljo na spletnem mestu agencije; |
14. |
je seznanjen, da agencija od sprejetja politike o neodvisnosti leta 2011 oceni in ovrednoti 100 % izjav o interesih, ki jih predložijo njeni strokovnjaki, kar je na leto povprečno 6 000 do 7 000 izjav o interesih, ki jih osebje agencije oceni in ovrednoti v skladu z njeno politiko o neodvisnosti in pravili o izjavah o interesih; ugotavlja, da agencija dvakrat letno izvede tudi dodatno preverjanje skladnosti in verodostojnosti, ki ga izvede osebje, ki ni vključeno v omenjeno redno preverjanje; agencijo poziva, naj rezultate tega preverjanja priloži svojemu letnemu poročilu; ugotavlja, da se izvaja pregled politike iz leta 2011 in da je za pomlad 2017 načrtovano javno posvetovanje, nova politika o neodvisnosti pa naj bi bila sprejeta do poletja 2017; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se politika agencije o preprečevanju in obvladovanju nasprotij interesov ne uporablja za začasne uslužbence; |
15. |
vztraja, naj agencija dosledno izvaja svojo politiko o neodvisnosti, zlasti za predsednike in podpredsednike odborov; |
16. |
ugotavlja tudi, da je agencija na svojem spletnem mestu objavila izjave in življenjepise članov upravnega odbora, potem ko jo je na to opozoril organ za podelitev razrešnice; poudarja, kako pomembno je objaviti te dokumente, da se zagotovi potrebni nadzor nad upravo agencije; |
17. |
ugotavlja, da je agencija januarja 2016 uvedla nov standardni operativni postopek za obravnavanje prošenj prijaviteljev nepravilnosti za zaščito pred povračilnimi ukrepi, dokler ne bodo sprejeta izvedbena pravila o prijavljanju nepravilnosti; je seznanjen, da agencija čaka nadaljnja navodila Komisije, preden bo oblikovala notranja pravila o prijavljanju nepravilnosti; prosi Komisijo, naj ta navodila čim prej posreduje, in poziva agencijo, naj o sprejetju in izvajanju pravil o prijavljanju nepravilnosti obvesti organ za podelitev razrešnice; |
18. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija marca 2015 sprejela strategijo za boj proti goljufijam in povezani akcijski načrt ter da je v poročilu o izvajanju, ki je bilo upravnemu odboru predloženo decembra 2016, navedeno, da so bili izvedeni vsi ukrepi; ugotavlja, da so ukrepi iz poročila zadevali preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in spremljanje; |
19. |
ugotavlja, da je agencija leta 2015 začela izvajati projekt za preglednost in sodelovanje pri postopku ocenjevanja tveganj, da bi zagotovila jasnost in nadalje razvila pristope glede preglednosti in sodelovanja v znanstvenih postopkih do leta 2020 v skladu s strategijo komuniciranja s spodbujanjem rednega sodelovanja z deležniki in javnostjo med celotnim postopkom razvoja znanstvenih ocen in izsledkov, predvsem z mehanizmom javnega posvetovanja; |
20. |
ugotavlja, da je agencija uvedla več strukturiranih mehanizmov za upravljanje interakcij z zainteresiranimi stranmi, da bi zagotovila pregledno sodelovanje in preprečila tveganje nedopustnega vplivanja; ugotavlja, da mehanizmi vključujejo javne posvete o izbranih znanstvenih mnenjih in smernicah, informativne sestanke za kandidate, odprta znanstvena plenarna zasedanja, srečanja z deležniki, srečanja izvršnega direktorja; |
21. |
ugotavlja tudi, da se vsi zaposleni agencije letno udeležujejo obveznega usposabljanja in morajo predložiti letno izjavo o interesih, v kateri so navedeni njihovi finančni ali intelektualni interesi ali finančni ali intelektualni interesi njihove družine, vključno z zasebnimi odnosi z lobisti; ugotavlja, da morajo tudi zunanji strokovnjaki pred začetkom znanstvenega dela za agencijo predložiti letne izjave o interesih, ki so javno dostopne na spletnem mestu; ugotavlja, da se te izjave o interesih ocenjujejo v skladu s politiko agencije o neodvisnosti in da se, če se ugotovi nasprotje interesov, strokovnjaku ne dovoli znanstvenega dela za agencijo; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o izvajanju in rezultatih teh ukrepov; |
22. |
ugotavlja, da agencija ne uporablja obdobij mirovanja za strokovnjake po zaključku sodelovanja, vendar je določila sorazmerna obdobja mirovanja v okviru izbirnega postopka strokovnjakov, ki omejujejo njihovo sodelovanje v nekaterih vlogah za obdobje dveh do petih let, če so bili zaposleni ali so zagotavljali svetovalne storitve o zadevah, ki se prekrivajo z njihovim sodelovanjem z agencijo; |
23. |
ugotavlja, da je bil pri 64 % zahtev za javni dostop do dokumentov odobren delni dostop do zahtevanih dokumentov in da je bil najpogostejši varnostni vzrok za delni dostop varstvo osebnih podatkov (v 51 % primerov), čemur sledita varstvo poslovnih interesov (v 33 % primerov) in varstvo zaradi nedokončanega odločanja (v 23,5 % primerov); |
24. |
ugotavlja, da je upravni odbor agencije julija 2016 sprejel nov pristop k sodelovanju z deležniki, ki agenciji omogoča interakcijo s številnimi deležniki po različnih kanalih, da se okrepi stik s predstavniškimi organizacijami, vključno z organizacijami potrošnikov in drugimi akterji civilne družbe v prehranski verigi; |
25. |
ugotavlja, da bo začela agencija leta 2017 zaradi preglednosti za javnost odprta znanstvena srečanja v živo prenašati prek spleta; |
26. |
poziva agencijo, naj objavi seznam organizacij za varnost hrane, pa tudi rezultate ocene o interesih strokovnjakov; |
27. |
meni, da bi morala agencija tudi v prihodnje javnemu mnenju posvečati posebno pozornost in se čim bolj zavezati odprtosti in preglednosti; v zvezi s tem pozdravlja, da je agencija leta 2015 uspešno preizkusila nov metodološki pristop k uporabi znanstvenih dokazov; v tem kontekstu tudi pozdravlja izboljšave pri izmenjavi podatkov z odpiranjem podatkovnega skladišča agencije za vse večje število deležnikov; pozdravlja oceno učinka (1), zunanje znanstveno poročilo, objavljeno junija 2016, o ukrepih, s katerimi si agencija prizadeva za večjo preglednost in zavezanost pri postopku ocenjevanja tveganj; spodbuja agencijo, naj nadaljuje po tej poti, zlasti v luči pregleda njene neodvisnosti leta 2017; |
28. |
poudarja, da imajo posamezniki na podlagi različnih predpisov Unije, med drugim Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, pravico dostopa do javnih dokumentov; opozarja agencijo, da se za znanstveno doslednost najbolje poskrbi s preglednostjo in odgovornostjo za rezultate; |
Notranje kontrole
29. |
je seznanjen, da je skupina agencije za notranjo revizijo leta 2015 izvedla naloge v zvezi z zagotovili in druge posebne naloge, kot določa letni revizijski načrt, ki ga je odobril revizijski odbor agencije; ugotavlja, da so revizijske naloge zajemale izvajanje standardov notranje kontrole, potrjevanje dostopnih pravic za uporabnike sistema ABAC, dve poročili o nadaljnjem spremljanju službe Komisije za notranjo revizijo in neizpolnjena priporočila Računskega sodišča ter predhodne ugotovitve v zvezi z revizijo o korporativnem upravljanju in vlogi strokovnjakov v postopku znanstvenega odločanja agencije; |
30. |
ugotavlja, da po mnenju službe za notranjo revizijo obstoječi sistem agencije za notranjo kontrolo daje razumno zagotovilo glede doseganja poslovnih ciljev, določenih za revidirane postopke, z izjemo formalizacije in izboljšanja predhodnih, vmesnih in naknadnih ocen ter neusklajenosti pooblastil in pravic do dostopa v računovodski sistem ABAC; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o ukrepih, sprejetih za odpravo pomanjkljivosti sistema notranje kontrole; |
31. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da agencija še ni oblikovala jasne in celovite finančne strategije za naknadno kontrolo, ki bi zajela vsa področja delovanja ter določila pogostost in obseg takšnih kontrol; poziva agencijo, naj preuči, ali bi bil ta dodatni kontrolni ukrep primeren v njenem ocenjevalnem okolju, ki temelji na tveganju; |
Notranja revizija
32. |
ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo objavila poročilo o znanstveni podpori za ocene tveganja in vrednotenje reguliranih proizvodov s poudarkom na zbiranju in analizi podatkov; je seznanjen, da je služba za notranjo revizijo ugotovila, da pomanjkljivosti – zlasti v zvezi z upravljanjem podatkov – še vedno obstajajo, čeprav splošni postopek agencije za zbiranje in analizo podatkov ustrezno podpira znanstvene dejavnosti ocene tveganja in vrednotenja reguliranih proizvodov; je seznanjen, da je agencija sprejela akcijski načrt, ki obravnava ugotovitve službe za notranjo revizijo, in da so se ob koncu leta vsi ukrepi, predvideni v akcijskem načrtu, izvajali v skladu z določenimi roki; |
33. |
na podlagi letnega poročila agencije ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo v začetku leta 2015 izdala osem zelo pomembnih priporočil; ugotavlja, da so zaradi skupnega vpliva revizije znanstvene podpore oceni tveganja in vrednotenju reguliranih proizvodov s poudarkom na zbiranju in analizi podatkov ter naknadnega pregleda vseh neizpolnjenih priporočil ostala odprta samo tri zelo pomembna priporočila; priznava, da je agencija del ukrepov, predvidenih v akcijskem načrtu, izvedla že v letu 2015 in je nameravala leta 2016 opredeliti in sprejeti celovit okvir za upravljanje podatkov; |
Uspešnost
34. |
priznava, da je agencija vzpostavila ali obnovila skupne znanstvene dejavnosti in pobude za sodelovanje s številnimi partnerskimi organizacijami na ravni Unije, vključno z Evropsko agencijo za kemikalije, Evropsko agencijo za zdravila, špansko agencijo za potrošnike, varnost hrane in prehrano Agencia Española de Consumo, Seguridad Alimentaria y Nutrición ter agencijo Združenega kraljestva za živilske standarde; ugotavlja tudi, da je agencija izvedla dodatne izmenjave za sodelovanje s številnimi mednarodnimi partnerskimi agencijami; z zadovoljstvom ugotavlja, da je cilj tega sodelovanja izmenjava metod in pristopov za izboljšanje varnosti hrane, vključno z metodami za boljše ocenjevanje tveganja, hitro prepoznavanje nastajajočih tveganj in izmenjavo podatkov o zadevah skupnega interesa; |
Druge pripombe
35. |
ugotavlja, da je razmerje spolov na petih položajih v višjem vodstvu organa optimalno, in sicer 40 %/60 %; vendar z zaskrbljenostjo opozarja na precejšnje neravnovesje (20 %/80 %) pri zastopanosti spolov v upravnem odboru; |
36. |
ugotavlja, da se je leta 2015 24 zaposlenih udeležilo dejavnosti zunaj prostorov, katerih stroški so znašali 5 816 EUR (242,33 EUR na osebo); ugotavlja, da se je 31 zaposlenih udeležilo „zaprtih konferenc“, katerih stroški so znašali 23 096,16 EUR (745,03 EUR na osebo), kar je razmeroma veliko; poziva organ, naj organu za podelitev razrešnice podrobneje pojasni vsebino in stroške teh zaprtih konferenc; |
37. |
pozdravlja prispevek organa k varnosti verige hrane in krme v Uniji z zagotavljanjem obsežnih, neodvisnih in najsodobnejših znanstvenih nasvetov o prehranski verigi upraviteljem tveganja v Uniji, z jasnim obveščanjem javnosti o dosežkih in informacijah, na katerih temeljijo, ter s sodelovanjem z deležniki in institucionalnimi partnerji pri spodbujanju skladnosti in zaupanja v sistem Unije za varnost hrane; |
38. |
ugotavlja, da je agencija pripravila več kot 600 znanstvenih prispevkov o celotni prehranski verigi in tako prispevala k izboljšanju javnega zdravja; |
39. |
ugotavlja tudi, da je agencija tveganja za javno zdravje ocenila v sodelovanju z Evropskim centom za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter pri tem uporabila kombinirane podatkovne nize; pozdravlja, da je agencija ob tej priložnosti sodelovala tudi z Evropsko agencijo za zdravila (npr. pri pripravi prvega skupnega poročila o celoviti analizi uporabe protimikrobnih sredstev in pojava mikrobne odpornosti pri človeških bakterijah in pri bakterijah živali, ki so namenjene za proizvodnjo živil) in z Evropsko agencijo za kemikalije (npr. pri skupnemu razvoju znanstvenih smernic za identifikacijo endokrinih motilcev); |
40. |
pozdravlja, da je agencija v letu 2015 začela večletni projekt za ocenjevanje povzročiteljev stresa pri čebelah in značilnosti zdravih družin medonosnih čebel, med drugim z namenom, da bi določila okvir za zanesljive in usklajene meritve zdravstvenega stanja teh družin pri raziskavah na terenu; |
41. |
poudarja, da sta ključna elementa znanstvene verodostojnosti preglednost pri upoštevanju znanstvenih študij in ponovljivost rezultatov; |
42. |
poudarja, da sta bila v letu 2015 pri komuniciranju agencije z upravitelji tveganja in javnostjo dosežena pomembna mejnika: novo spletno mesto agencije, temelječe na obsežni raziskavi o uporabnikih, in selitev biltena agencije na zunanjo profesionalno založniško platformo; ugotavlja, da so napredek dosegle tudi služba za pomoč uporabnikom aplikacij, služba za stike s strankami in podporna služba za varnostne ocene reguliranih proizvodov; meni, da je agencija s temi in številnimi drugimi projekti in pobudami dokazala, da ostaja učinkovita in zaupanja vredna služba za znanstveno svetovanje v interesu potrošnikov Unije; |
43. |
je seznanjen, da je agencija leta 2015 ustanovila urad za zvezo v Bruslju, da bi izboljšala komunikacijo in dialog z institucijami Unije, mediji in deležniki; |
44. |
meni, da bi morala agencija še naprej spodbujati deležnike in državljane, da redno sodelujejo pri pripravi znanstvenih izsledkov, med drugim s prispevki v opredeljenih interaktivnih točkah, tudi za regulirane proizvode, kot je navedeno v strategiji agencije do leta 2020; |
45. |
poudarja, da bi morala agencija začeti pregled petih obstoječih kazalnikov učinka in ob tem razviti še nove kazalnike; meni, da so ti kazalniki osrednje orodje za merjenje njene uspešnosti; |
46. |
meni, da bi si morala agencija prizadevati za omejitev časa, ki ga strokovnjaki porabijo za potovanja, in namesto tega spodbujati uporabo orodij IT, kot so interaktivne videokonference ali spletni seminarji; |
47. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (2) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Impact Assessment of Specific Measures Aimed at Increasing Transparency and Engagement in EFSA Risk Assessment Process (Ocena učinka o posebnih ukrepih za večjo preglednost in zavezanost agencije EFSA pri postopku ocenjevanja tveganj), povezana objava EFSA 2016:EN-1047.
(2) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/231 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1671
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0060/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (4), zlasti člena 44, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0098/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost hrane, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 97.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 31, 1.2.2002, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/232 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1672
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015 z odgovori inštituta (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice inštitutu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0071/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost spolov (4), zlasti člena 15, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0106/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov glede izvrševanja proračuna inštituta za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 102.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 403, 30.12.2006, str. 9.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/233 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1673
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0106/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropskega inštituta za enakost spolov (v nadaljevanju: inštitut) kažejo, da je končni proračun inštituta v proračunskem letu 2015 znašal 7 658 166 EUR, kar je za 4,33 % manj kot leta 2014; ker 97,5 % proračuna inštituta izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v svojem poročilu o zaključnem računu inštituta za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov inštituta za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da je zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna visoka, in sicer 98,55 %, kar kaže, da so bile obveznosti prevzete pravočasno, kar je 0,5 % manj kot leta 2014; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 67,64 %, kar je 4,35 % manj kot leto prej; |
2. |
priznava, da je bila nizka stopnja izvrševanja plačil inštituta v naslovu III (odhodki iz poslovanja) posledica dejstva, da se štiri njegovi projekti soočajo s precejšnjimi izzivi, ki so povzročili prenos v leto 2016; ugotavlja, da je med razlogi za zamude projektov vključena zapoznela odločitev predsedstva Sveta v zvezi s predmetom študije ter zamude pri postopkih javnih naročil, na katere inštitut ne more vplivati; |
3. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je stopnja realizacije proračuna v letu 2015 znašala 2,2 %, kar je znatno pod 5-odstotnim kazenskim pragom Komisije, pri čemer je bilo izvrševanje proračuna zadovoljivo; ugotavlja pozitiven trend pri zmanjševanju stopnje realizacije proračuna, ki je v letu 2012 znašala 7,3 %; |
4. |
ugotavlja, da je inštitut leta 2015 podpisal pogodbo z zunanjim svetovalcem za svetovanje o tem, kako bi lahko potekal prehod na projektno organizacijo in načrtovanje proračuna po dejavnostih/stroških; ugotavlja, da so storitve vključevale številne reforme za povečanje delovnih procesov, zagotavljanje kakovosti in izboljšanje spremljanja ter orodja za upravljanje; z zadovoljstvom ugotavlja, da inštitut po uspešnem prvem letu projekta še naprej v celoti izvaja pristop iz leta 2016; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
5. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je bila stopnja prenesenih proračunskih sredstev v naslovu III (odhodki iz poslovanja), za katera so bile prevzete obveznosti, 61 % v primerjavi s 54 % leta 2014; je seznanjen, da so ti prenosi v glavnem posledica narave dejavnosti inštituta, med drugim izvajanja študij, ki lahko trajajo več mesecev in se pogosto zavlečejo v naslednje leto; ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto pogosto delno ali popolnoma upravičeni zaradi večletne narave operativnih programov agencij ali zapoznelih odločitev predsedstva Sveta v zvezi s predmetom študij, ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih inštitut načrtuje v naprej in o tem obvesti Računsko sodišče; |
6. |
pozdravlja dejstvo, da skupna raven storniranih sredstev, prenesenih iz leta 2014, znaša 2,2 %, kar je pod pragom 5 %, ki ga je določila Komisija, in kaže na dobro stopnjo potrošnje v okviru odobritev plačil, prenesene iz prejšnjega leta; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
7. |
ugotavlja, da so bile pogodbe za javna naročila inštituta oddane na najširši možni podlagi, pri postopkih s pogajanji za naročila male vrednosti pa je bilo število povabljenih kandidatov določeno za zagotovitev ravnovesja med oglaševanjem in sorazmernostjo; poleg tega ugotavlja, da je bilo 41 operativnih postopkov javnih naročil zaključenih v znesku 3 086 063 EUR, preostanek operativnega proračuna za leto 2015 pa je bil porabljen za prevode, dnevnice, ki so bile izplačane strokovnjakom, službene poti in občasne nakupe na podlagi računov; |
8. |
opozarja na domnevno visoko delovno obremenitev osebja inštituta in ponovno zahteva, da se inštitutu dodeli večje število zaposlenih za delo na prednostnih področjih, vključno z bojem proti nasilju nad ženskami, ter okrepi njegova zmogljivost za pomoč Komisiji z zagotavljanjem ustreznih podatkov in tehnične pomoči; |
9. |
ugotavlja, da je bila ob koncu leta 2015 stopnja zasedenosti delovnih mest v kadrovskem načrtu inštituta 100 % (28 začasnih uslužbencev, 11 pogodbenih uslužbencev in trije napoteni nacionalni strokovnjaki); opaža, da je bil inštitut v tem letu zelo dejaven kar zadeva zaposlovanje, saj je v odprtih postopkih objavil razpise za nič manj kot 12 delovnih mest; ugotavlja, da so bili v inštitutu zaposleni državljani iz 19 držav; pozdravlja, da je inštitut še naprej v celoti zavezan zagotavljanju usposabljanja za zaposlene, ki je potrebno za spodbujanje poklicnega razvoja; ugotavlja, da je bilo posledično v letu 2015 v 8 različnih programov usposabljanja registriranih 185 udeležencev; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
10. |
poudarja, da sistem notranje kontrole inštituta temelji na ločevanju nalog, obvladovanju tveganja in strategiji kontrole, izogibanju navzkrižju interesov, ustreznih revizijskih sledeh in celovitosti podatkov v podatkovnih sistemih, pa tudi na vzpostavljanju postopkov za spremljanje uspešnosti in nadaljnje ukrepanje pri ugotovljenih pomanjkljivostih na področju notranjega nadzora; |
11. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da na spletnem mestu inštituta niso objavljeni življenjepisi in izjave o interesih članov upravnega odbora in uslužbencev; poziva inštitut, naj te življenjepise objavi in javnosti omogoči potreben nadzor nad višjim vodstvom; |
12. |
ugotavlja, da je inštitut leta 2015 zabeležil tri izjeme s finančnimi in postopkovnimi odstopanji v primerjavi s šestimi v prejšnjem letu; z zadovoljstvom ugotavlja, da v letu 2015 ni bilo odkritih goljufij in ni bilo izgubljenih sredstev; |
13. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo po sprejetju strategije za boj proti goljufijam novembra 2014 v letih 2015 in 2016 organiziranih več usposabljanj za uslužbence inštituta; |
14. |
ugotavlja, da je inštitut leta 2015 preoblikoval svojo spletno stran, da bi bile tam navedene informacije bolj privlačne, ter tudi ponovno opredelil svojo komunikacijsko strategijo, ki opredeljuje splošne cilje za komunikacije, sodelovanje deležnikov in dejavnosti upravljanja znanja; ugotavlja, da je inštitut leta 2016 uvedel nov mehanizem za spremljanje vseh svojih komunikacijskih orodij; prosi inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o rezultatih tega novega mehanizma; |
Notranja revizija
15. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo izvedla revizijo javnih naročil, ki podpirajo operativne procese inštituta; ugotavlja, da je bilo končno poročilo inštitutu posredovano sredi oktobra 2015; ugotavlja, da je bilo pred koncem leta 2015 90 % priporočil službe Komisije za notranjo revizijo (46 od 51) že izvedenih, vključno s priporočili iz revizije te službe za leto 2015 z naslovom Javna naročila, ki podpirajo operativne procese Evropskega inštituta za enakost spolov in izhajajo iz strateškega načrta notranje revizije te službe za obdobje 2015–2017; |
16. |
poudarja, da je bilo v skladu z rezultati revizije, ki jo je izvedla služba Komisije za notranjo revizijo, eno priporočilo označeno kot „zelo pomembno“ in je januarja 2016 postalo „pomembno“ ter pet priporočil, ki so bila označena kot „pomembna“– štirje spadajo k reviziji za leto 2015 in eno k reviziji za leto 2013, ki pa je bilo že izvedeno leta 2016; ugotavlja, da je bilo sklenjeno, da se bo akcijski načrt z vsemi priporočili izvajal v prvi polovici leta 2016; poziva inštitut, naj organu za podelitev razrešnice še naprej poroča o izvajanju tega akcijskega načrta; |
Notranja kontrola
17. |
ugotavlja, da je inštitut za izvajanje standardov notranje kontrole zaključil svojo politiko zagotavljanja kakovosti ter razvil in sprejel politiko razkrivanja nepravilnosti in načrt neprekinjenega poslovanja; priznava, da je opravil tudi naknadni nadzor, okrepil svoje ukrepe proti goljufijam in izvedel številne ukrepe za oblikovanje okolja ničelne tolerance do nadlegovanja; ugotavlja, da so bili nekateri od ukrepov učinkovito izvedeni do konca leta 2015, medtem ko so bili drugi izvedeni v letu 2016; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o uspešnem izvajanju teh ukrepov; |
Druge pripombe
18. |
ugotavlja, da je inštitut vzpostavil nov postopek za redno spremljanje ukrepov politike Unije o enakosti spolov, ki omogoča pravočasne in relevantne prispevke na podlagi dela inštituta; ugotavlja, da je bila prek neposrednih stikov s člani odbora Parlamenta za pravice žensk in enakost spolov (odbor FEMM) pri določenih temah dosežena učinkovita sinergija s tem odborom; je seznanjen, da je inštitut prispeval k delu programskega načrtovanja več agencij; |
19. |
ugotavlja, da inštitut tesno sodeluje z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (FRA) in z Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound); ugotavlja, da bi moral inštitut za okrepitev sodelovanja z mednarodnimi organizacijami imeti sestanke s ključnimi partnerji, kot so Agencija ZN za ženske in skupina strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (GREVIO); poleg tega ugotavlja, da je prispeval h konferenci Unesca o spolu in medijih ter sklenil, da v letu 2016 organizira delavnico z Ekonomsko komisijo Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o statistiki spolov; |
20. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da inštitut išče sinergije z združevanjem nekaterih nalog in uvajanjem skupnih storitev z drugimi agencijami; je seznanjen s sporazumom, ki sta ga podpisala inštitut in Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex), ki je bil podpisan z namenom izmenjave storitev glede izmenjave strokovnjakov med stranema na področju naknadnih kontrol; |
21. |
ceni prispevek inštituta k tekočemu delu odbora FEMM; poziva k nadaljnjemu vzajemnemu delovanju zakonodajnih in nezakonodajnih prednostnih nalog odbora FEMM ter raziskovalnega dela inštituta, pri čemer naj se upošteva tudi indeks enakosti spolov, ki ga je razvil inštitut; ugotavlja, da so bili rezultati zunanjega ocenjevanja inštituta na splošno pozitivni; |
22. |
pozdravlja ključne dosežke inštituta v letu 2015, še posebej drugo izdajo indeksa o enakosti spolov, dokončanje zbirke statističnih podatkov na podlagi spolov in izvajanje spletne platforme za vključevanje načela enakosti spolov; |
23. |
ugotavlja, da si inštitut prizadeva spremeniti svojo strukturo ter se usmeriti v komunikacijo in dejavnosti udeležbe deležnikov, in poziva k nadaljnjemu usklajevanju s Komisijo za zagotovitev, da tehnična pomoč inštituta podpira naloge, povezane z oblikovanjem, izvajanjem, nadzorom in oceno politik Unije ter da se vključevanje načela enakosti spolov dejansko izvaja na vseh stopnjah političnega cikla; |
24. |
pozdravlja prednostno obravnavo več področij s kakovostnimi in vidnimi rezultati, me da bi se izgubila usmerjenost v vključitev načela enakosti spolov; v primeru revizije Uredbe (ES) št. 1922/2006 poziva, naj se med naloge inštituta vključijo tudi boj proti nasilju nad ženskami, migrantke in pohabljanje ženskih spolnih organov; |
25. |
opozarja, da je bil inštitut ustanovljen zato, da bi prispeval k spodbujanju enakosti spolov in jo krepil, zlati tudi z vključevanjem načela enakosti spolov v vse politike Unije in državne politike, oblikovane na njihovi osnovi, se boril proti diskriminaciji na podlagi spola ter ozaveščal državljane Unije o enakosti spolov; |
26. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/236 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1674
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015 z odgovori inštituta (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice inštitutu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0071/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost spolov (4), zlasti člena 15, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0106/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 102.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 403, 30.12.2006, str. 9.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/237 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1675
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za proračunsko leto 2015 z odgovori organa (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice organu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0073/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (4), zlasti člena 64, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0101/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine glede izvrševanja proračuna organa za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 107.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 331, 15.12.2010, str. 48.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/238 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1676
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0101/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA; v nadaljevanju: organ) kažejo, da je končni proračun organa v proračunskem letu 2015 znašal 20 212 701 EUR, kar je 6,35 % manj kot v letu 2014; ker 40 % proračuna organa izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu organa za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov organa za leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker Parlament med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
poudarja, da je vloga organa bistvenega pomena pri spodbujanju enotne uporabe prava Unije in boljšega usklajevanja med nacionalnimi organi, pa tudi pri zagotavljanju finančne stabilnosti, preglednosti, tesneje povezanih in varnejših finančnih trgov ter visoke stopnje varstva potrošnikov in usklajene nadzorne prakse na tem področju; |
2. |
opozarja, da je bil Evropski parlament gonilna sila pri vzpostavitvi novega in celovitega evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS), ki vključuje tri evropske nadzorne organe, da bi zagotovili boljši finančni nadzor po finančni krizi; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
3. |
ugotavlja, da so bili popravljalni ukrepi v zvezi z dvema pripombama o prenosih, prerazporeditvah in proračunskem upravljanju, ki jih je Računsko sodišče imelo v poročilu za leto 2014, v njegovem poročilu za leto 2015 označeni kot „se izvajajo“; |
4. |
je seznanjen, da je Računsko sodišče ugotovilo, da so proračunske prerazporeditve, prenosi in s tem povezane obveznosti v skladu s posebnimi določbami finančne uredbe EU, čeprav je obseg dejavnosti za leto 2015, ki so bile pokrite z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz leta 2014, v nasprotju s proračunskim načelom o enoletnosti; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
5. |
ugotavlja, da so prevzete obveznosti, prenesene v naslednje leto v naslovu III (odhodki za poslovanje), znašale 2 300 000 EUR (45 % vseh odhodkov), v primerjavi s 4 700 000 EUR (66 % odhodkov) v letu 2014; je seznanjen, da so ti prenosi v glavnem posledica posebnih pogodb za večletni program organa na področju IT, namenjen izvajanju direktive o solventnosti II, in pogodb, podpisanih proti koncu leta; je prav tako seznanjen z navedbo organa, da se bodo zneski prenesenih proračunskih sredstev z letom 2016 zaradi napredka pri izvajanju programa za IT zmanjšali na sprejemljivo raven; je seznanjen, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
Prerazporeditve
6. |
ugotavlja, da je bil končni proračun v naslovu I (stroški zaposlenih) za 2,56 % manjši od prvotno predvidenega, v naslovu II (upravni odhodki) pa za 9,36 %; ugotavlja, da so se proračunska sredstva v naslovu III (odhodki za poslovanje) zaradi spremembe proračuna in prerazporeditev povečali za 21,19 %; ugotavlja, da se je sestava prvotnega proračuna v splošnem spremenila manj kot v letu 2014; prav tako ugotavlja, da sta bili višina in narava prerazporejenih sredstev skladni s finančnimi pravili; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
7. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 99,97 %, s čimer je bil načrtovani cilj organa uresničen, bila pa je za 0,03 % nižja kot leta 2014; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 83,75 %, kar je 9,65 % več kot leta 2014, s čimer je bil cilj organa uresničen; |
8. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da si organ prizadeva oblikovati bolj izpopolnjene in manj na rezultate osredotočene ključne kazalnike uspešnosti, ki bodo boljša osnova za ocenjevanje, ali je organ dosegel strateške cilje; |
9. |
poudarja, da je bil dosežen dogovor o razdelitvi morebitnega proračunskega presežka ali primanjkljaja z državami članicami glede na njihove razdelitvene ključe; poziva Komisijo, naj dogovorjeni postopek pravno formalizira; |
10. |
poudarja, da je treba pri dodeljevanju sredstev poskrbeti za ustrezno določanje prednostnih nalog in učinkovitost ter da je mogoče proračun organa še bolj racionalizirati; zato poudarja, da bi bilo treba morebitno povečanje sredstev organa pospremiti z ustreznimi ukrepi za opredeljevanje prednostnih nalog; predlaga, da se glede na to, da se delo organa od zakonodajnih nalog vse bolj preusmerja h konvergenci nadzora in njegovemu izvrševanju, ustrezno prilagodijo tudi njegov proračun in človeški viri; |
11. |
ugotavlja, da je treba pregledati dogovor o financiranju organa; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za spremembo sedanjega dogovora o financiranju z uvedbo ustreznih in sorazmerno odmerjenih prispevkov za udeležence na trgu, ki bi lahko nadomestili prispevke nacionalnih pristojnih organov, pri čemer pa je treba ohraniti samostojnost in nadzorne funkcije organa; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
12. |
je seznanjen z navedbo organa, da je v letu 2015 opravil 26 zaposlitvenih postopkov in zapolnil 95,6 % vseh delovnih mest v kadrovskem načrtu, 100-odstotnega cilja pa ni dosegel; je seznanjen s pojasnilom organa, da cilja ni dosegel zaradi pogostih menjav zaposlenih, neuspešnih postopkov zaposlovanja in dejstva, da izbrani kandidati niso sprejeli ponujenih pogodb o zaposlitvi; |
13. |
je seznanjen z mnenjem organa, da so težave z zaposlovanjem morda posledica dragih stanovanj v Frankfurtu, kjer je njegov sedež, pa tudi njegove finančne neprivlačnosti v primerjavi z drugimi evropskimi organi, kot sta Evropska centralna banka in enotni nadzorni mehanizem; ugotavlja, da je organ spremenil ustrezne kadrovske postopke, da bi bili učinkovitejši; |
Preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov ter preglednost
14. |
ugotavlja, da naj bi bil organ interna pravila o prijavljanju nepravilnosti sprejel v začetku leta 2017; poziva ga, naj organu za podelitev razrešnice poroča o njihovem sprejetju in izvajanju; |
15. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so na spletnem mestu organa objavljeni samo življenjepisi najvišjega vodstva, ne pa tudi izjave o interesih in življenjepisi članov upravnega odbora in odbora nadzornikov; poziva organ, naj te dokumente objavi, da bi javnosti omogočil potreben nadzor nad svojim vodstvom; |
16. |
je zadovoljen, ker je organ v etični kodeks vključil ukrepe za povečanje preglednosti v odnosih z lobisti in deležniki in da je ta kodeks zaposlenim v pomoč pri tem, kako se izogniti neprimernemu vplivu deležnikov ali skupin deležnikov; ugotavlja še, da organ od julija 2016 na svojem spletnem mestu objavlja podatke o srečanjih z zunanjimi deležniki, predstavniki medijev in drugimi institucijami ter o pomembnih dejavnostih; |
17. |
meni, da bi morali biti zapisniki sej odbora nadzornikov in skupin deležnikov, ki so javno dostopni, objavljeni takoj po srečanjih, da bi skrajšali čas med sejami in objavo, ki lahko zdaj znaša do tri mesece, in zagotovili boljši vpogled v razprave, stališča članov in glasovanje; meni, da bi lahko stik z državljani Unije okrepili tudi s prenosom dogodkov prek spleta; je zaskrbljen, ker različni deležniki, vključno z Evropskim parlamentom, dejansko nimajo enakega dostopa do dokumentov in informacij z internih sestankov; meni, da bi moral organ v akcijskem načrtu za prihodnja leta vzpostaviti varen kanal za prijavitelje nepravilnosti; |
Notranje kontrole
18. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo aprila 2016 zaključila priporočili v zvezi s standardoma notranje kontrole št. 10 o neprekinjenem poslovanju in št. 11 o upravljanju dokumentacije; |
19. |
je seznanjen, da je organ leta 2015 pregledal svoje standarde notranje kontrole, da bi jih uskladil s standardi Komisije; ugotavlja še, da so bili do konca leta 2015 ustrezno uvedeni vsi standardi notranje kontrole, vključno s tistima o uvedbi postopkov upravljanja dokumentacije in preostalih elementov zmogljivosti za neprekinjeno poslovanje organa; je seznanjen, da naj bi služba za notranjo revizijo v letu 2016 sprejela uradni sklep, da so bili standardi notranje kontrole v celoti uvedeni; pričakuje potrditev, da je bila uvedba standardov notranje kontrole uspešna, in vključitev te informacije v naslednje letno poročilo organa; |
Notranja revizija
20. |
ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo leta 2015 revidirala ustanavljanje nadzornih kolegijev in oblikovanje skupne nadzorne kulture v organu; ugotavlja tudi, da nobeno od njenih priporočil ni bilo kritično ali zelo pomembno; je seznanjen z navedbami organa, da je v odgovor na revizijsko poročilo oblikoval akcijski načrt, da bi uresničil vsa priporočila službe za notranjo revizijo, in da je ta načrt upravni odbor potrdil; |
Komuniciranje
21. |
je seznanjen, da so bili med letom 2015 izvedeni novi komunikacijski ukrepi, ki so v glavnem zadevali dostopnost, družbena omrežja, vodnike o glavnih temah in večjo udeležbo uprave in strokovnjakov organa na pomembnih prireditvah; je seznanjen, da je bila komunikacijska strategija leta 2016 pregledana, da bi omogočili dostopnejše in razumljivejše informacije, zlasti za potrošnike in širšo javnost, pri čemer je bil eden glavnih ciljev pregled in preureditev spletnega mesta organa; poziva organ, naj začne to novo strategijo čim prej izvajati; |
Druga vprašanja
22. |
je seznanjen, da se je sej zunaj prostorov organa, katerih stroški so znašali 9 174 EUR (223 EUR na osebo), v letu 2015 udeležilo 41 zaposlenih, 120 zaposlenih pa se je udeležilo drugih prireditev, katerih skupni stroški so znašali 9 900 EUR (82,5 EUR na osebo); |
23. |
ugotavlja, da je ocena Računskega sodišča zelo kratka in ponuja malo predlogov za učinkovitejše upravljanje proračuna organa; obžaluje, da nekatere države članice do izteka leta 2015 niso v celoti plačale svojega prispevka za to leto; ugotavlja, da je bil v primerjavi z letom 2014 vseeno dosežen napredek; |
24. |
poudarja, da bi moral organ v celoti in v roku izvesti vse svoje naloge, pri tem pa se natančno držati dolžnosti, ki sta mu jih naložila Evropski parlament in Svet; ugotavlja, da organ namenja precejšnja sredstva za pripravo smernic in priporočil; meni, da bi moral v celoti izkoristiti svoj mandat in pri vseh svojih dejavnostih učinkovito spodbujati sorazmernost; ugotavlja, da bi moral biti organ vsakič, ko mu je izdano dovoljenje za pripravo ukrepov na drugi in tretji ravni, pri pripravi teh standardov pozoren zlasti na posebne značilnosti nacionalnih trgov, prav tako pa bi moral že v zgodnji fazi določanja standardov ter v fazi priprave in izvajanja v veliki meri vključiti udeležence na trgu in organizacije za varstvo potrošnikov; |
25. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da organ ne uveljavlja vseh svojih pristojnosti iz svojega pravnega okvira; poudarja, da bi moral zagotoviti optimalno uporabo sredstev, da bi v celoti izpolnil svoj pravni mandat; v zvezi s tem ugotavlja, da bi večja osredotočenost na mandat, ki sta mu ga podelila Evropski parlament in Svet, lahko vodila v uspešnejše uresničevanje ciljev; poudarja, da mora organ pri opravljanju dela in še zlasti pri pripravi izvedbene zakonodaje o svojih dejavnostih redno in izčrpno obveščati Evropski parlament in Svet; |
26. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/242 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1677
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za proračunsko leto 2015 z odgovori organa (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice organu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0073/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (4), zlasti člena 64, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0101/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 107.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 331, 15.12.2010, str. 48.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/243 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1678
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015 z odgovori inštituta (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice inštitutu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0077/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (4), zlasti člena 21, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0127/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorju Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo glede izvrševanja proračuna inštituta za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 112.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 97, 9.4.2008, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/244 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1679
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2016 z naslovom „Uporaba nepovratnih sredstev v agencijah: ni vedno ustrezna ali dokazljivo uspešna“, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0127/2017), |
A. |
ker je iz računovodskih izkazov Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: inštitut) razvidno, da je končni proračun inštituta v proračunskem letu 2015 znašal 266 566 618 EUR, kar je 14,35 % več kot leta 2014; |
B. |
ker računovodski izkazi inštituta kažejo, da je celoten prispevek Unije v njegov proračun v letu 2015 znašal 215 030 200 EUR, kar je za 26,63 % več kot leta 2014; |
C. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu inštituta za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov inštituta, da pa ni moglo pridobiti zadostnih in ustreznih revizijskih dokazov o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
D. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Osnova za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij
1. |
želi spomniti, da se prispevek Unije v proračun inštituta za finančno obdobje od 2014 do 2020 zagotavlja iz finančnih sredstev programa Obzorje 2020 in da inštitut zavezujejo določbe Uredbe (EU) št. 1290/2013 (v nadaljnjem besedilu: pravila o programu Obzorje 2020); poleg tega opozarja, da je program Obzorje 2020 naslednik sedmega okvirnega programa, ki je trajal od 2007 do 2013 in v katerem inštitut ni sodeloval; |
2. |
poudarja, da je od 1. januarja 2014 pravna podlaga za povračilo posrednih upravičenih stroškov v zvezi z nepovratnimi sredstvi člen 29(1) pravil o programu Obzorje 2020 skupaj s členom 90(1) finančne uredbe inštituta (1), ki določa pavšalno povračilo v višini 25 % posrednih upravičenih stroškov v zvezi z nepovratnimi sredstvi; ugotavlja pa, da bi lahko v skladu s členom 75(8) prejšnjih finančnih pravil inštituta (2), ki so bila razveljavljena s 1. januarjem 2014, prag za pavšalno povračilo posrednih stroškov za neprofitne javne organe, visokošolske institucije, raziskovalne organizacije ali mala in srednja podjetja povišali na 40 %; |
3. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je inštitut v svojih sporazumih o nepovratnih sredstvih za leto 2014, ki so bili podpisani februarja 2014, določil 40-odstotno pavšalno povračilo posrednih upravičenih stroškov, kar je v nasprotju s pravili o programu Obzorje 2020, ki so takrat že veljala; poleg tega ugotavlja, da po mnenju Računskega sodišča člen 57 pravil o programu Obzorje 2020, ki obravnava prehod s sedmega okvirnega programa na program Obzorje 2020, ne velja za inštitut, saj ta ni sodeloval v sedmem okvirnem programu, zaradi česar so po mnenju Računskega sodišča ta povračila nepravilna; |
4. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da so napake, ugotovljena pri naknadnem preverjanju vzorca transakcij v zvezi z nepovratnimi sredstvi iz leta 2015, po popravku preplačila teh pavšalnih povračil povzročila 2-odstotno stopnjo preostale napake za transakcije v zvezi z nepovratnimi sredstvi v letu 2014; je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da je skupna stopnja napake za napake, odkrite pri naknadnem preverjanju, in za pavšalna povračila znašala 4,9 % skupnih odhodkov inštituta v letu 2015, zaradi česar je Računsko sodišče izdalo mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti z izkazi inštituta povezanih transakcij; |
5. |
kljub temu ugotavlja, da so sporazumi o nepovratnih sredstvih inštituta temeljili na letnem razpisu za pripravo poslovnih načrtov za skupnost znanja in inovacij (SZI) za leto 2014, ki ga je inštitut objavil aprila 2013; poleg tega ugotavlja, da je v skladu s tedaj veljavnimi finančnimi pravili inštituta in členom 189 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (3) razpis inštituta upravičencem do nepovratnih sredstev, ki se uvrščajo v kategorije, opisane v členu 75(8) finančnih pravil inštituta, omogočil vzpostavitev proračunov za njihove projekte v sklopu načrtovanih dejavnosti za leto 2014, in sicer z uporabo 40-odstotnega pavšalnega povračila pri pripravi proračuna za posredne stroške; ugotavlja, da so se skupnosti znanja in inovacij, ki so sodelovale na razpisu iz aprila 2013, pri pripravi in oddaji predloga zanašale na navedeno določbo; |
6. |
poleg tega ugotavlja, da je upravni odbor inštituta po oceni poslovnih načrtov skupnosti znanja in inovacij za leto 2014, ki so jo opravili zunanji strokovnjaki, odločitev o dodelitvi sredstev tem skupnostim za leto 2014 sprejel 5. decembra 2013, tj. preden so bila sprejeta pravila o programu Obzorje 2020; ugotavlja, da je inštitut sporazume o nepovratnih sredstvih za leto 2014 podpisal v skladu s prvotnimi pogoji letnega razpisa; |
7. |
je mnenja, da naj bi se prehodni ukrepi iz člena 57(2) pravil o programu Obzorje 2020 ne uporabljali samo za pomoč, dodeljeno v okviru sedmega okvirnega programa, temveč tudi za ostale tekoče dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki so bile po začetku veljavnosti pravil o programu Obzorje 2020 uvrščene na to področje uporabe, kot so sporazumi o nepovratnih sredstvih inštituta za leto 2014; poudarja, da je namen prehodnega ukrepa iz člena 57 pravil o programu Obzorje 2020 zagotoviti pravno varnost in neprekinjenost pravnega okvira, ki je veljal ob začetku teh dejavnosti; priznava, da so poznejši sporazumi o nepovratnih sredstvih inštituta v skladu z veljavnimi pravili o programu Obzorje 2020, zlasti kar zadeva uporabo pavšalnih povračil v višini 25 % posrednih upravičenih stroškov v zvezi z nepovratnimi sredstvi, in da inštitut ni mogel sprejeti nadaljnjih popravnih ukrepov v zvezi s to zadevo; ugotavlja tudi, da bi lahko v primeru poskusa izterjave sredstev, ki jih je Računsko sodišče opredelilo kot nepravilna, mnogi upravičenci inštituta sprožili sodne postopke, kar bi lahko močno škodilo ugledu inštituta, programa Obzorje 2020 in Komisije; |
Pripombe o zakonitosti in pravilnosti transakcij
8. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je inštitut leta 2015 obvestil skupnosti znanja in inovacij, da njegov finančni prispevek v prvih petih letih (2010–2014) ni presegal 25-odstotne zgornje meje skupnih odhodkov posameznih skupnosti; poleg tega ugotavlja, da zaradi slabe opredelitve dopolnilnih dejavnosti skupnosti znanja in inovacij ni bilo mogoče nedvoumno oceniti, ali naj se stroški, povezani s temi dejavnostmi, vključijo v najvišji prispevek inštituta; ugotavlja, da sta inštitut in Komisija sprejela priporočilo Računskega sodišča in odpravila pogoj financiranja v višini 25 %, da bi zmanjšali breme partnerskih skupnosti znanja in inovacij v zvezi z operativnimi stroški in finančnim poročanjem; priznava, da mora inštitut izvajati veljavno pravno podlago, dokler ta sprememba ne bo sprejeta; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
9. |
na podlagi zaključnega računa inštituta ugotavlja, da je stopnja izvrševanja odobrenega proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 90,58 %, kar je 3,55 % manj kot v prejšnjem letu; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja odobrenih plačil znašala 96,49 %, kar je 4,02 % več kot leta 2014; |
10. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da čeprav inštitut lahko prenese neporabljene odobritve v proračunih za naslednja tri leta, ni pravočasno prilagodil svojega procesa, da bi 26 600 000 EUR iz sporazumov o nepovratnih sredstvih za leto 2014 prenesel v proračune za leta 2015–2017; poleg tega ugotavlja, da so te odobritve posledica manjše porabe sredstev v skupnostih znanja in inovacij, kot je bilo pričakovano; ugotavlja, da je inštitut leta 2015 izvedel pregled proračuna in da je od skupnosti znanja in inovacij zahteval, naj revidirajo svoje poslovne načrte za leto 2015 in proračune, ki so bili po spremembi ponovno predloženi; ugotavlja, da je zaradi zmanjšanja proračunov skupnosti znanja in inovacij inštitut lahko sprostil neporabljene zneske, ki so nato bili razveljavljeni in preneseni v oceno prihodkov in odhodkov za leto 2016; ugotavlja, da je to privedlo do boljšega upravljanja proračuna inštituta v tesnem sodelovanju s skupnostmi znanja in inovacij; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
11. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da so prenesene prevzete obveznosti v naslovu II znašale 400 000 EUR (44 %), leta 2014 pa 500 000 EUR (36 %); ugotavlja, da so se ti prenosi večinoma nanašali na pogodbe za storitve IT, ki so se izvajale še v naslednjem letu, in za sestanke, za katere še niso bili prejeti računi; |
12. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni, ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
Notranje kontrole
13. |
ugotavlja, da naj bi v skladu s členom 34 pravil o programu Obzorje 2020 potrdilo o računovodskih izkazih, ki se zahteva od partnerskih skupnosti znanja in inovacij, ki zahtevajo povračilo, višje od 325 000 EUR, prispevalo k predhodnemu preverjanju izkazov stroškov, ki ga opravlja inštitut; na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da se kakovost teh potrdil zelo razlikuje, zaradi česar je zagotovilo, ki se lahko pridobi iz njih, omejeno, inštitut pa mora izvajati dodatne preglede; je seznanjen, da inštitut od sporazumov o nepovratnih sredstvih za leto 2014 naprej uporablja metodologijo za revizijska potrdila, ki jo je razvil generalni direktorat za raziskave in inovacije Komisije za Obzorje 2020; poleg tega ugotavlja, da revidirana metodologija vključuje natančnejša navodila in dogovorjene postopke ter 63 standardnih dejanskih ugotovitev, ki zajemajo vse kategorije stroškov; priznava, da je inštitut razvil celovito strategijo za zagotovitev nepovratnih sredstev, ki temelji na predhodnem in naknadnem preverjanju, vključno s potrdilom o računovodskih izkazih, da bi zagotovil zakonitost in pravilnost transakcij; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
14. |
ugotavlja, da so letne izjave o interesih članov upravnega odbora, začasnega direktorja in članov višjega vodstva objavljene na spletnem mestu inštituta; ugotavlja tudi, da se predložene izjave pregledujejo, da se preveri točnost dejstev v njih; ugotavlja, da inštitut v primeru navzkrižja interesov med strokovnjaki upošteva pravila o programu Obzorje 2020; |
15. |
ugotavlja, da namerava inštitut v prvi polovici leta 2017 dokončati notranja pravila o prijavljanju nepravilnosti; poziva inštitut, naj sprejme notranjo politiko o prijavljanju nepravilnosti, da bi spodbudil kulturo preglednosti in odgovornosti na delovnem mestu, naj zaposlene redno obvešča in usposablja o njihovih dolžnostih in pravicah glede te politike, zagotavlja zaščito prijaviteljev nepravilnosti pred povračilnimi ukrepi, pravočasno ukrepa na podlagi vsebine opozoril prijaviteljev nepravilnosti ter oblikuje kanale za anonimno interno poročanje; poziva inštitut, naj objavi letna poročila o številu primerov prijaviteljev nepravilnosti in nadaljnjem ukrepanju ter jih zagotovi organu za podelitev razrešnice; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o napredku pri tej zadevi; |
16. |
na podlagi navedb Računskega sodišča ugotavlja, da inštitut pri izbiri zunanjih strokovnjakov, ki vrednotijo predloge in poslovne načrte skupnosti znanja in inovacij, uporablja člen 89 finančne uredbe, da lahko odstopi od obveznosti za sprožitev razpisa za prijavo interesa; ugotavlja pa, da inštitut ni v celoti vzpostavil notranjih postopkov za ureditev izvajanja tega odstopanja; ugotavlja, da je inštitut v praksi vzpostavil bazo strokovnjakov tako, da je uporabil obstoječe sezname strokovnjakov in podatkovne zbirke drugih institucij in organov Unije ter da je na priporočilo upravnega odbora inštituta in uslužbencev izbral osebe, ki jih ni na teh seznamih; vseeno pozdravlja izboljšave pri izbiri strokovnjakov za predloge skupnosti znanja in inovacij in poziva inštitut, naj pri tej izbiri zagotovi čim večjo preglednost in integriteto ter sprejme ustrezne notranje ukrepe, pri tem pa prepreči morebitno navzkrižje interesov; |
17. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da inštitut ni izvedel posebnih ukrepov, da bi povečal preglednost v zvezi s svojimi pogodbami z deležniki in lobisti; poziva ga, naj izvaja proaktivno politiko za preglednost lobiranja; |
Postopki zaposlovanja
18. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je inštitut dosegel polno število zaposlenih z vrsto ukrepov, ki jih je v letih 2015 in 2016 izvedel, da bi izboljšal upravljanje osebja, postopek zaposlovanja in delovno okolje; opaža, da od decembra 2016 inštitut zaposluje 59 oseb (na 63 odobrenih delovnih mestih), kar je najvišje število zaposlenih v zgodovini inštituta, in da zapolnjevanje preostalih prostih delovnih mest še poteka; kljub temu priznava, da z ukrepi, ki jih je sprejel inštitut, ni mogoče v celoti izravnati negativnih učinkov nizkega in vztrajno padajočega korekcijskega koeficienta, ki vpliva na ravni plač na Madžarskem; |
Druge pripombe
19. |
na podlagi navedb Računskega sodišča ugotavlja, da je Komisija je sprva načrtovala, da bo inštitut do leta 2010 postal finančno avtonomen; poleg tega ugotavlja tudi, da je inštitut junija 2011 postal šele deloma finančno avtonomen, saj generalni direktorat Komisije za izobraževanje in kulturo še naprej vnaprej odobrava transakcije, povezane z nepovratnimi sredstvi, in javna naročila, vredna več kot 60 000 EUR; ugotavlja, na podlagi navedb inštituta, da je Komisijo prosil, naj ponovno sproži postopek za njegovo polno finančno avtonomijo; poleg tega je seznanjen, da je Komisija maja 2016 pripravila časovni načrt postopka, in z veseljem pričakuje poročilo o oceni finančne avtonomnosti, ki naj bi ga Komisija dokončala v prvi polovici leta 2017; ugotavlja, da je inštitut upal, da bo popolno finančno avtonomnost pridobil pred koncem leta 2016, in poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o razvoju dogodkov na tem področju; |
20. |
na podlagi navedb Računskega sodišča ugotavlja, da kljub nesporni utemeljenosti obstoja inštituta zapleten operativni okvir in težave z upravljanjem ovirajo njegovo skupno učinkovitost; ugotavlja, da je inštitut zmožen podpirati celotno inovacijsko shemo, od zagonskih podjetij do inovacijskih projektov, ki jih izvaja več partnerskih skupnosti znanja in inovacij, vendar ni usklajevanja na ravni Unije z ustreznimi generalnimi direktorati Komisije, sodelovanje med skupnostmi znanja in inovacij in drugimi pobudami Unije pa ni zadostno; |
21. |
ugotavlja, da inštitut financira magistrski program EIT Digital, ki vključuje pavšalni znesek v višini največ 8 000 EUR na študenta in dejanske stroške, vključno s posrednimi stroški, izračunanimi na podlagi pavšalne stopnje; ugotavlja, na podlagi navedb Računskega sodišča, da ta model financiranja nikoli ni bil formalno opredeljen, zato ni mogoče razlikovati med dejavnostmi, ki so vključene v pavšalni znesek, in tistimi, ki so vključene v dejanske stroške; ugotavlja, na podlagi navedb inštituta, da bi moral začeti uporabljati model enotnega pavšalnega zneska za financiranje tovrstnih programov, da bi poenostavil poročanje o stroških, takoj ko bo na voljo dovolj statističnih podatkov za določitev takega enotnega pavšalnega zneska; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o izvajanju novega modela financiranja; |
22. |
je seznanjen z ugotovitvijo iz poročila Računskega sodišča, da je na podlagi sklepa nadzornega sveta SZI en pravni subjekt skupnosti znanja in inovacij 55 uslužbencem izplačal dodatek za uspešnost v višini 646 000 EUR, inštitut pa je povrnil 100 % tega zneska; ugotavlja, na podlagi navedb Računskega sodišča, da je izplačevanje dodatkov za uspešnost iz javnih sredstev nenavadna praksa; se pa strinja, da so skupnosti znanja in inovacij poslovno usmerjene organizacije, katerih cilj je finančna vzdržnost in v katerih je lahko uporaba variabilnih elementov osnovnih prejemkov močna spodbuda za dobro delo, ki prinaša stroškovno učinkovitost; poleg tega ugotavlja, da program Obzorje 2020 izrecno določa, da se lahko variabilni del osnovnih prejemkov šteje med upravičene stroške; poudarja, da mora prispevek inštituta k plačam, ki se izplačajo vodstvenim uslužbencem skupnosti znanja in inovacij, vključno z dodatkom za uspešnost, ostati pod zgornjo mejo, ki jo je inštitut določil v sporazumih o nepovratnih sredstvih za leto 2016 in pozneje; ugotavlja, da visoka stopnja dodatnih plačil na podlagi uspešnosti, kakor je bila izplačana leta 2015, zaradi spremenjenih pravil z dvojno zgornjo mejo, ki veljajo od 2016, ni več mogoča; |
23. |
ugotavlja, da je bilo načelo dobrega finančnega poslovodenja kršeno tudi v primeru partnerske skupnosti znanja in inovacij, ki je z javnim naročilom naročila storitve na področju odnosov z javnostmi, pri katerih so dnevne tarife, ki jih je inštitut tudi v celoti povrnil, znašale od 800 EUR do 3 250 EUR na osebo; |
24. |
ugotavlja, da se je leta 2015 45 uslužbencev udeležilo „drugih dogodkov“, katerih stroški so znašali 10 730,21 EUR (238,45 EUR na osebo); |
25. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je splošna prepoznavnost inštituta nizka in da se nekatere partnerske skupnosti znanja in inovacij ne zavedajo, da so povezane z njim; poziva k večji prepoznavnosti in promociji blagovne znamke inštituta kot izjemne inovacijske skupnosti; je zadovoljen, da je bilo nedavno 18 članov skupnosti inštituta uvrščenih na Forbesov seznam 30 najuspešnejših oseb, mlajših od 30 let, ki vključuje najuspešnejše mlade evropske inovatorje in podjetnike; |
26. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne z dne 27. aprila 2017 (4) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sklep upravnega odbora Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) z dne 27. decembra 2013 o sprejetju finančne uredbe za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo.
(2) Sklep Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo z dne 20. aprila 2009 o sprejetju finančnih pravil za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo.
(3) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).
(4) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/249 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1680
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015 z odgovori inštituta (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice inštitutu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0077/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (4), zlasti člena 21, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0127/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 112.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 97, 9.4.2008, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/250 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1681
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0055/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (4), zlasti člena 68, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0084/2017), |
1. |
podeli razrešnico razrešnice izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 123.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 136, 30.4.2004, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/251 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1682
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0084/2017), |
A. |
ker je končni proračun Evropske agencije za zdravila (v nadaljevanju: agencija) glede na njene računovodske izkaze v proračunskem letu 2015 znašal 308 097 000 EUR, kar je 9,07 % več kot leta 2014; ker gre povečanje pripisati predvsem spremembi proračuna, zaradi katere so se povečali prihodki od prejete gotovine za opravljene storitve (5 000 000 EUR) in prilagodili namenski prihodki (980 000 EUR); ker 11,1 % proračuna agencije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov agencije za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
je seznanjen s trditvami agencije, da:
|
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 94,05 %, kar pa je vseeno 0,27 % manj kot prejšnje leto; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 87,09 %, kar je 4,79 % več kot prejšnje leto; |
3. |
spominja, da proračunski prihodki agencije v skladu s finančno uredbo temeljijo na gotovini, prejeti za prispevke Unije, pristojbinah za vloge za pridobitev dovoljenja za promet z zdravili in dejavnostih po pridobitvi dovoljenja, pa tudi za različne upravne dejavnosti; |
Obveznosti in prenosi v naslednje leto
4. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da se je stopnja proračunskih sredstev, prenesenih v leto 2016, zmanjšala na 14,78 %, medtem ko je leta 2014 znašala 17,70 %; potrjuje, da je bil nesamodejni prenos sredstev v leto 2016 opravljen v skladu s finančno uredbo in je zajemal različne izboljšave IT, poslovno svetovanje in znanstvene študije; poudarja, da ti prenosi ne pomenijo slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna niti niso v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, saj odhodkov ni bilo mogoče izvršiti v letu 2015 zaradi razlogov, na katere agencija ni imela vpliva; |
Prerazporeditve
5. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je iz letnega poročila o dejavnostih agencije razvidno, da sta bili višina in narava prerazporeditev v letu 2015 skladni s finančnimi pravili; iz podatkov agencije ugotavlja, da je slednja v letu 2015 izvedla devet prerazporeditev v skupnem znesku 22 026 000 EUR oziroma 7,15 % končnih odobrenih sredstev, kar je 4,7 % manj kot leto poprej; ugotavlja, da so bila prerazporejena sredstva potrebna predvsem za kritje odhodkov za poslovni razvoj IT in prilagoditve proračunskih postavk za upravne odhodke; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
6. |
ugotavlja, da je rezultat ankete o zaposlovanju, opravljene leta 2015, pokazal dodatno izboljšanje glede na leto 2013; opaža pa, da so še vedno nerešena vprašanja v zvezi s sodelovanjem med oddelki, objektivnostjo postopkov sprejemanja odločitev in zaupanjem v višje vodstvo; je seznanjen s trditvami agencije, da je pripravila akcijski načrt za obravnavo odprtih vprašanj in ga leta 2016 sprejela; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o rezultatih izvajanja tega akcijskega načrta; |
7. |
opozarja, da delovna obremenitev agencije stalno narašča in se odraža v povečanju proračunskih sredstev iz prihodkov od pristojbin, zaračunanih prosilcem; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je zmanjševanje števila zaposlenih v zadnjih letih prizadelo tudi uslužbence, odgovorne za naloge, ki se financirajo s pristojbinami prosilcev, in to ne glede na delovne obremenitve; zato odločno podpira, da bi bilo ob naraščajočem povpraševanju možno prožno in dosledno prilagajanje števila delovnih mest po kadrovskem načrtu za zaposlene, ki opravljajo naloge, ki se financirajo s pristojbinami prosilcev; |
8. |
opozarja, da je bilo po sodbi Sodišča za uslužbence, ki je bila objavljena 13. novembra 2014 in s katero je bila razglašena za nično odločitev Komisije, da sprejme ožji seznam možnih kandidatov za mesto izvršnega direktorja agencije, in posledično tudi imenovanje izvršnega direktorja iz novembra 2011 s strani upravnega odbora, prosto mesto ponovno objavljeno in izvršni direktor imenovan ter da je, kljub težavnim razmeram, agencija izpolnila svoj delovni program; |
Preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov ter preglednost
9. |
je seznanjen s trditvami agencije, da je začela leta 2015 veljati spremenjena politika o obravnavi izjav o interesih članov znanstvenega odbora in strokovnjakov; pozdravlja dejstvo, da so bile na podlagi te politike po začetku njenega izvajanja pregledane izjave o interesih strokovnjakov, vključenih v dejavnosti agencije; ugotavlja, da je agencija sistematično izvajala naknadne preglede izjav o interesih novih strokovnjakov; prav tako ugotavlja, da je končala letni predhodni pregled obravnav izjav o interesih članov odbora in strokovnjakov, ki se udeležujejo sestankov; ugotavlja, da je agencija oktobra 2016 posodobila politiko, da bi dodatno opredelila omejitve, ki se uporabljajo, kadar strokovnjak nastopi delovno mesto v industriji, in da bi uskladila omejitve za ožje družinske člane v odboru in člane delovne skupine z interesi v gospodarstvu s pravili, ki se že uporabljajo za člane upravnega odbora; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice posreduje povzetek presoje vpliva spremenjene politike; |
10. |
ugotavlja, da je bila oktobra 2016 dokončno oblikovana spremenjena politika o obravnavi prijavljenih interesov uslužbencev agencije in kandidatov pred zaposlitvijo; opominja, da je agencija s to spremembo uskladila ustrezna vprašanja s spremenjeno politiko, ki velja za člane upravnega odbora ter člane znanstvenega odbora in strokovnjake; |
11. |
ugotavlja, da je upravni odbor decembra 2015 sprejel spremenjeno politiko o obravnavi nasprotujočih si interesov za člane upravnega odbora agencije; ugotavlja tudi, da je nova politika začela veljati maja 2016; |
12. |
ugotavlja, da je upravni odbor agencije junija 2016 sprejel splošni okvir za upravljanje odnosov z deležniki, ki opredeljuje načela za upravljanje odnosov s pomembnimi deležniki, pri tem pa izpostavlja preglednost kot bistveno načelo; ugotavlja, da je upravni odbor leta 2015 sprejel formalni okvir za odnose z gospodarskimi deležniki in objavil letno poročilo o sodelovanju z njimi; ugotavlja tudi, da so bila junija 2016 dokončno pripravljena merila za upravičenost gospodarskih deležnikov, ki se bodo začela izvajati leta 2017, in da je agencija januarja 2017 na svoji spletni strani objavila seznam gospodarskih deležnikov, ki izpolnjujejo navedena merila; |
13. |
ugotavlja, da je bil aprila 2015 posodobljen postopek v zvezi z zlorabo zaupanja za člane znanstvenega odbora/strokovnjake; ugotavlja, da ta postopek določa, kako agencija obravnava nepravilne ali nepopolne izjave o interesih strokovnjakov in članov odbora; potrjuje, da agencija nemudoma prekine udeležbo člana znanstvenega odbora ali delovne skupine pri ocenjevanju zdravil, če se izkaže, da se namerava ta zaposliti v farmacevtski družbi; |
14. |
ugotavlja, da je agencija v okviru strategije za boj proti goljufijam ustanovila urad za boj proti goljufijam; je seznanjen s tem, da je agencija med višjim vodstvenim kadrom opravila anketo, s katero je izmerila njihovo seznanjenost z bojem proti goljufijam, ter za vse zaposlene pripravila in izpeljala obvezen spletni tečaj s tega področja; prav tako ugotavlja, da so bila standardna javna naročila spremenjena in sedaj vključujejo člene o boju proti goljufijam; |
15. |
ugotavlja, da je agencija novembra 2014 sprejela smernice Komisije o notranjih prijaviteljih nepravilnosti; ugotavlja tudi, da agencija trenutno pripravlja politiko za obravnavo poročil zunanjih virov o vprašanjih, ki so v njeni pristojnosti (tj. pravila o zunanjih prijaviteljih nepravilnosti), in da je odobritev nove politike predvidena do konca leta 2017; pozdravlja politiko, s katero bi se morala še dodatno okrepiti prizadevanja agencije za širjenje kulture integritete in skladnosti pri pripravi in predložitvi regulativnih dokumentov; |
16. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da se od 31. decembra 2016 izvajajo nova pravila v zvezi s podaljšanjem obdobja prepovedi opravljanja konkurenčne dejavnosti za strokovnjake in uslužbence agencije; |
17. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija leta 2015 sprejela novo petletno okvirno strategijo za korporativno komuniciranje, v njej pa upoštevala ugotovitve iz ankete deležnikov, ki jo je opravila v istem letu; ugotavlja, da je v strategiji opredeljen način, na katerega želi agencija povečati učinkovitost komuniciranja ter ga izkoristiti pri uresničevanju misije, ciljev in prednostnih nalog na področju spodbujanja javnega zdravja v Uniji; |
18. |
spominja agencijo, da je v Direktivi 2003/63/ES navedeno, da je zdravila mogoče obravnavati v postopku odobritve za promet v Uniji le, če so bila testirana v skladu z etičnimi smernicami, ter jo spominja na njeno zavezo, da bo opravljala dodatna preverjanja o kliničnem preskušanju, opravljenem izven Evropske unije, preden bo zdravilom podelila dovoljenje za promet (1); zato spričo posebne občutljivosti teh preskušanj prosi agencijo, naj vsako leto poroča organu za podelitev razrešnice o sprejetih ukrepih, s katerimi je zagotovila, da so bila zdravila za trg Unije v državah z nizkim in srednje visokim dohodkom preizkušena etično in v skladu z zakonom; |
19. |
spodbuja agencijo, naj še izboljša ozaveščanje zaposlenih o politiki v zvezi z nasprotji interesov, ohrani obstoječe dejavnosti ozaveščanja ter vključi integriteto in preglednost med obvezne točke, o katerih se razpravlja pri postopkih zaposlovanja in pregledih uspešnosti; |
Uspešnost
20. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija dosegla cilje za večino kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov uspešnosti, predstavljenih v letnem poročilu o dejavnostih; opaža, da obsežen nabor kazalnikov uspešnosti med drugim zajema delež zapolnjenih delovnih mest v kadrovskem načrtu agencije, delež plačil, opravljenih v skladu z omejitvami iz finančne uredbe, ter stopnjo zadovoljstva partnerjev in/ali deležnikov s komuniciranjem agencije; |
Notranje kontrole
21. |
opaža, da je agencija leta 2014 izvedla analizo morebitnih tveganj, ki bi utegnila vplivati na doseganje njenih ciljev; ugotavlja, da ni bilo nobeno ugotovljeno tveganje opredeljeno kot kritično, prav tako pa se v letu 2015 nobeno izmed njih ni uresničilo; |
22. |
ugotavlja, da se je z notranjim vprašalnikom, naslovljenim na upravo agencije, ocenila učinkovitost standardov notranje kontrole v agenciji; potrjuje, da se sodeč po rezultatih ocene standardi notranje kontrole učinkovito izvajajo; ugotavlja tudi, da namerava agencija sprejeti ukrepe, s katerimi bi dodatno povečala učinkovitost in izboljšala uporabo standardov notranje kontrole v zvezi s cilji in kazalniki uspešnosti, operativno strukturo, upravljanjem dokumentov ter informiranjem in komuniciranjem; |
Notranja revizija
23. |
ugotavlja, da je bilo ob izteku leta 2015 odprtih 11 „zelo pomembnih“ priporočil iz revizij, ki jih je opravila služba za notranjo revizijo pri agenciji; priznava, da so vsa priporočila znotraj roka, dogovorjenega s službo za notranjo revizijo; |
24. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da 31. decembra 2015 ni bilo odprtih priporočil, ki jih je služba za notranjo revizijo označila kot „kritična“ ali „zelo pomembna“; potrjuje, da je služba za notranjo revizijo leta 2015 opravila revizijo regulativnih postopkov na področju pediatričnih zdravil in pri tem ni odkrila težav, ki bi bile kritične ali zelo pomembne; |
25. |
opaža, da je skupina za notranjo revizijo pri agenciji v letu 2015 opravila revizije na več področjih in da ob koncu leta ni bilo nezaključenih kritičnih priporočil; ugotavlja, da so revizije v zvezi z varnostjo informacij o proizvodih in gradniki za ugotavljanje zanesljivosti izpostavile možnosti za izboljšave; priznava, da je agencija pripravila akcijske načrte za obravnavo odkritih pomanjkljivosti; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o rezultatih izvedenih ukrepov; |
Druge pripombe
26. |
ugotavlja, da smo v letu 2015 praznovali 20. obletnico agencije in 50. obletnico farmacevtske zakonodaje v Uniji; |
27. |
ugotavlja, da je agencija leta 2015 priporočila 93 zdravil za dovoljenje za promet in da ta vključujejo 39 novih aktivnih snovi; poudarja, da te snovi prej nikoli niso bile odobrene v zdravilih v Uniji in niso povezane z nobeno kemijsko strukturo ali drugo dovoljeno snovjo; |
28. |
poudarja, da bi morala agencija še naprej spodbujati dialog z deležniki in državljani ter ga vključiti v svoje prednostne naloge in dejavnosti, ki jih je treba izvajati; |
29. |
znova poudarja, da ima agencija pomembno vlogo pri varovanju in spodbujanju javnega zdravja in zdravja živali z ocenjevanjem in nadzorovanjem zdravil za humano ali veterinarsko uporabo; |
30. |
ugotavlja, da je agencija marca 2014 sprožila pilotni projekt o varni uporabi „prilagojenih poti“; ugotavlja, da je cilj pilotnega projekta določiti ustrezna orodja v okviru sedanjega regulativnega okvira, ki bi omogočala dajanje na trg zdravil, ki izpolnjujejo zdravstvene potrebe za določeno populacijo bolnikov, pa tudi to, da se dovoljenje za trženje dodeli le, če so koristi in tveganja v pozitivnem ravnovesju, pri čemer se ne sme ogroziti varnosti pacientov ali spremeniti standardov regulativne odobritve; |
31. |
ugotavlja, da so državljani Združenega kraljestva na referendumu 23. junija 2016 izglasovali izstop iz Unije; poudarja, da država članica, ki se odloči izstopiti iz Unije, v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji o svoji nameri obvesti Evropski svet, Unija pa se pogaja in sklene s to državo sporazum o podrobnostih izstopa; iz podatkov v poročilu Računskega sodišča ugotavlja, da so bile pri pripravi zaključnega računa in z njim povezanih pojasnil agencije, ki ima sedež v Londonu (Združeno kraljestvo), uporabljene informacije, ki so bile na voljo ob podpisu zaključnega računa, ko izid glasovanja državljanov Združenega kraljestva še ni bil znan, prav tako pa še ni bilo podano uradno obvestilo o uvedbi postopka v skladu s členom 50; |
32. |
ugotavlja, da je agencija po objavi izida referenduma, ki je potekal 23. junija 2016 v Združenem kraljestvu, oblikovala namensko projektno skupino, ki se bo osredotočala na priprave na selitev, operativno in finančno pripravljenost, kadrovske zadeve in vidike komunikacije (notranje in zunanje); opaža, da se delo, ki se trenutno izvaja, osredotoča na posledice izgube osebja agencije, če bo prišlo do selitve, in izgube zunanjega strokovnega znanja, ki preti Evropski agenciji za zdravila, če strokovnjaki iz Združenega kraljestva ne bodo več sodelovali v znanstvenih odborih in drugih forumih Evropske agencije za zdravila; ugotavlja, da bi morala biti do konca prvega četrtletja 2017 na voljo presoja vpliva s predlogi rešitev; |
33. |
je zadovoljen, da je agencija organu za podelitev razrešnice posredovala informacije o trenutnih pogodbenih obveznostih in odgovornostih, ki izhajajo iz njene fizične prisotnosti v Združenem kraljestvu; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da najemna pogodba, sklenjena do leta 2039, ne vključuje klavzule, po kateri bi bila agencija oproščena odgovornosti za najemnino in s tem povezane stroške, in da najemnina, ki jo je treba poravnati za preostalo obdobje od 2017 do 2039, po ocenah znaša 347,6 milijona EUR; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o razvoju dogodkov v zvezi s tem; |
34. |
priznava, da je Odbor za proračun v svojem poročilu z dne 24. maja 2011 opazil odsotnost klavzule o prekinitvi pogodbe ter da je bila najemna pogodba podpisana leta 2011, ko ni bilo mogoče predvideti izstopa Združenega kraljestva iz Unije; vseeno bi bilo razumno pričakovati, da bodo stroški, povezani s premestitvijo agencije, obravnavani v pogajanjih o sporazumu o izstopu med Unijo in vlado Združenega kraljestva; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o razvoju dogodkov v zvezi s tem; |
35. |
opozarja na nevarnost proračunske nestanovitnosti za agencijo zaradi izida referenduma Združenega kraljestva o članstvu v Uniji; v duhu zdravega finančnega upravljanja predlaga, da se agencijo pooblasti za vzdrževanje proračunske rezerve za odzivanje na nepredvidene stroške in neugodna nihanja menjalnih tečajev, ki jih bo zaradi te odločitve morebiti treba kriti v letu 2017 ali pozneje, da bi lahko agencija še naprej učinkovito opravljala svoje naloge; v zvezi s tem agencijo poziva tudi, naj pripravi celovit načrt neprekinjenega poslovanja, ki bo obravnaval med seboj povezani tveganji proračunske in poslovne nestanovitnosti; |
36. |
ugotavlja, da je agencija marca 2014 začela pilotni projekt o „prilagojenih poteh“, ki je usmerjen v pospešitev pridobitve dovoljenja za promet za posebna zdravila z uporabo tako imenovanega dovoljenja po trženju; je zaskrbljen, ker se s pilotnim projektom pojavljajo številni pomisleki glede javnega zdravja in ker ogroža osrednjo nalogo agencije, ki je zagotavljanje varnosti zdravil; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o projektu in o ukrepih, ki jih je sprejela, da bi zagotovila, da ta pospešitev postopka ne bi ogrozila njene osrednje naloge; |
37. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (2) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Dokument z razmislekom o etičnih vidikih in vidikih dobre klinične prakse glede kliničnih preskušanj zdravil za človeško uporabo, ki se opravljajo izven EU/EGP, za ta zdravila pa se vložijo prošnje za dovoljenje za promet pri regulativnih organih EU. (Evropska agencija za zdravila dokument EMA/121340/2011).
(2) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/256 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1683
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0055/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (4), zlasti člena 68, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0084/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 123.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 136, 30.4.2004, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/257 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1684
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2015 z odgovori centra (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice centru glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0051/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje drog in odvisnosti (4), zlasti člena 15, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0099/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 128.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 376, 27.12.2006, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/258 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1685
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0099/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (v nadaljnjem besedilu: center) kažejo, da je končni proračun centra za proračunsko leto 2015 znašal 18 519 843 EUR, kar je 18,15 % več kot leta 2014; ker je povečanje predvsem posledica lastnih prihodkov centra (vključno s prodajo nepremičnin) v višini 5 000 000 EUR in namenskih prejemkov (IPA 5) v višini 600 000 EUR; ker 79,9 % proračuna centra izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v svojem poročilu o zaključnem računu centra za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov centra za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
je seznanjen s trditvama centra, da:
|
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 99,83 %, stopnja izvrševanja odobrenih plačil pa 97,35 %, kar je 2,42 % več kot leta 2014; z zadovoljstvom ugotavlja, da je visoka skupna raven prevzetih obveznosti pokazala, da so bile proračunske obveznosti prevzete pravočasno; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
3. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila raven prenesenih prevzetih obveznosti v naslovu II (upravni odhodki) nizka in je znašala 8 % (406 487 EUR), v primerjavi s 26 % (673 534 EUR) leta 2014; ugotavlja, da je center leta 2015 porabil 93,69 % sredstev, ki so bila iz leta 2014 prenesena v leto 2015; |
Postopki javnega naročanja
4. |
ugotavlja, da je center pripravil nov načrt za javno naročanje, ki je bil v tesnem sodelovanju z vsemi oddelki uspešno izveden; ugotavlja tudi, da so se predstavniki centra udeležili sestanka mreže agencij uradnikov za javna naročila, da bi izmenjali izkušnje ter nadaljevali z izvajanjem ukrepov za racionalizacijo in optimizacijo razpisov ter drugih finančnih procesov; |
Preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov ter preglednost
5. |
priznava, da je upravni odbor centra sprejel novo politiko za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov, ki zadeva člane upravnega odbora in znanstvenega odbora; priznava tudi, da so bile posledično izjave teh članov objavljene na spletnem mestu centra; ugotavlja, da so življenjepisi in izjave o interesih na spletnem mestu centra dobro organizirani, vidni, dostopni in uporabniku prijazni; ugotavlja tudi, da je upravni odbor centra decembra 2014 sprejel politiko za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov; nadalje ugotavlja, da ta politika velja od septembra 2015 in da obsega obrazce za izjave o interesih za člane upravnega odbora in znanstvenega odbora; |
6. |
priznava, da je center na svojem spletnem mestu objavil publikacijo z vsemi obrazci za izjave o interesih in povzetkom poklicnih dejavnosti članov upravnega odbora ter z vsemi izjavami o interesih, izjavami o neodvisnosti in povzetki življenjepisov članov znanstvenega odbora; poziva center, naj na svojem spletnem mestu objavi življenjepise in izjave o interesih predlaganih članov, nadomestnih članov ali opazovalcev; |
Notranje kontrole
7. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da center ni spoštoval zgornje meje pogodbe, ki je bila določena v obvestilu o javnem naročilu za okvirno pogodbo, podpisano leta 2012; je seznanjen tudi z obrazložitvijo centra, da je bil zadevni znesek v obvestilu o javnem naročilu naveden kot ocena v skladu z ustreznimi finančnimi pravili, v sklenjeni pogodbi pa ni bil ta znesek niti naveden niti se ni sklicevalo na najvišji zgornji prag; priznava, da je center to pogodbo prekinil ter za zadevne storitve objavil nov postopek javnega naročanja; pozdravlja, da je center vzpostavil poseben postopek za izboljšanje osrednjega načrtovanja in spremljanja javnega naročanja, vključno s postopkom za okvirne pogodbe; |
Notranja revizija
8. |
ugotavlja, da je bilo zaključeno edino glavno nerešeno priporočilo iz revizije, ki jo je leta 2013 izvedla služba Komisije za notranjo revizijo, z naslovom Proračun in spremljanje v okviru Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami; |
9. |
ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo v centru izvedla revizijo z naslovom Upravljanje informacijskih projektov in na podlagi te revizije podala šest glavnih priporočil, ki so zajemala vprašanja o usklajevanju poslovne informacijske tehnologije, upravljanje informacijskih projektov in zahteve za upravljanje ter razvoj sistemov; poleg tega ugotavlja, da so v centru pripravili ustrezen akcijski načrt, ki ga je odobril njegov upravni odbor, in da mora center priporočila v glavnem upoštevati; poziva center, naj organu za podelitev razrešnice poroča o izvajanju tega akcijskega načrta; |
10. |
ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo opravila celovito oceno tveganja upravljanja centra, temeljnih poslovnih in podpornih procesov in da sta bili v ospredju strateškega načrta za notranjo revizijo te službe v obdobju 2016–2018 dve glavni temi za prihodnje revizije (Upravljanje zbiranja podatkov, potrjevanje in zagotavljanje kakovosti ter Upravljanje publikacij); |
Strategija za boj proti goljufijam
11. |
ugotavlja, da je center junija 2016 sprejel strategijo za boj proti goljufijam v skladu z metodologijo in smernicami Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); ugotavlja tudi, da ta strategija vključuje, dopolnjuje in nadgrajuje ukrepe, ki so že bili sprejeti za ozaveščanje glede poklicne etike ter glede sprejemanja daril in gostoljubnosti tretjih strani; |
Druge pripombe
12. |
na podlagi rezultatov pregleda ugotavlja, da je leta 2015 68,56 % zaposlenih centra opravljalo operativne dejavnosti, 20,68 % jih je bilo dejavnih na področju upravne podpore in usklajevanja, 10,76 % pa jih je opravljalo nevtralne delovne dejavnosti; |
13. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da si center prizadeva okrepiti sodelovanje z drugimi agencijami Unije, zlasti tistimi, ki delujejo na področju pravosodja in notranjih zadev ter na področju zdravstva; ugotavlja tudi, da je sinergija, dosežena z Evropsko agencijo za pomorsko varnost, povečala učinkovitost zaradi deljenih stroškov za telekomunikacijske in internetne storitve; |
14. |
poudarja, da je center uspešno izvajal svoje raznolike naloge; pozdravlja novo strategijo in delovni program za obdobje 2016–2018; hkrati pa spodbuja center, naj v skladu z zavezo svojega direktorja oblikuje in začne izvajati precej bolj dolgoročno strategijo; |
15. |
poudarja, kako pomembno vlogo ima center pri odkrivanju novih trendov, ocenjevanju groženj, ki jih za zdravje in varnost mladih Evropejcev pomenijo droge, in pri oblikovanju preventivnih strategij; pozdravlja, da je bilo prijavljenih 98 novih psihoaktivnih snovi; spodbuja nadaljnja prizadevanja za spremljanje uporabe interneta kot sredstva za dobavo drog; |
16. |
je seznanjen s tem, da je center objavil 45 publikacij in s svojim strokovnim znanjem prispeval k približno 300 ključnim zunanjim znanstvenim in institucionalnim prireditvam, njegovi zaposleni pa so poleg tega prispevali k 27 znanstvenim člankom; spodbuja širjenje rezultatov prek družbenih medijev in spletnih orodij; |
17. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/261 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1686
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2015 z odgovori centra (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice centru glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0051/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje drog in odvisnosti (4), zlasti člena 15, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0099/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 128.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 376, 27.12.2006, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/262 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1687
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0058/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (4), zlasti člena 19, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0130/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za pomorsko varnost glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za pomorsko varnost, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 133.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 208, 5.8.2002, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/263 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1688
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0130/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropske agencije za pomorsko varnost (v nadaljevanju: agencija) kažejo, da je končni proračun agencije v proračunskem letu 2015 znašal 54 611 883 EUR, kar je 4,21 % več kot leta 2014; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov agencije ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da je zaradi prizadevanj za proračunsko spremljanje v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna dosegla 99,23 %, kar je 4,45 % več kot v letu 2014, in da je stopnja izvrševanja plačil znašala 96,52 %, kar pomeni 2,75-odstotno povečanje; |
2. |
je seznanjen, da je agencija leta 2014 spremenila strukturo svojega proračuna, kar je začelo veljati s proračunom za leto 2015, da bi bolje podpiral poslovne potrebe agencije; nadalje ugotavlja, da bo druga faza tega prestrukturiranja vplivala na proračun v letu 2016; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o praktičnih vplivih in o učinkovitosti, ki so posledica te nove strukture proračuna; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
3. |
potrjuje dejstvo, da je iz letne revizije Računskega sodišča in iz letnega poročila o zaključnem računu agencije razvidno, da ni bilo večjih težav v zvezi s stopnjo prenosov sredstev v leto 2015; ugotavlja, da je bilo porabljenih 46 % celotnega zneska, prenesenega iz leta 2014 v leto 2015 (35 987 101 EUR), 50 % je ostalo kot „prosti“ znesek (dolgovani znesek, ki še ni bil plačan), 4 % pa so bili preklicani; ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencija načrtuje in o tem obvesti Računsko sodišče; |
Prerazporeditve
4. |
je seznanjen, da je agencija v letu 2015 opravila skupaj 10 prerazporeditev sredstev med proračunskimi naslovi; potrjuje, da v primerih prerazporeditev med naslovi te prerazporeditve niso dosegale 10 % odobritev za proračunsko leto za proračunske vrstice, iz katerih so bile opravljene prerazporeditve; opaža, da sta bili višina in narava prerazporeditev v letu 2015 skladni s finančnimi pravili; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
5. |
je seznanjen z dejstvom, da je agencija začela 88 postopkov javnega naročanja, od katerih je bilo 13 posebnih postopkov s pogajanji, pri preostalih 75 pa je šlo za odprte postopke s pogajanji in nizkimi vrednostmi; |
6. |
na podlagi letnega poročila o dejavnostih agencije ugotavlja, da je imela agencija leta 2015 v svojem odobrenem kadrovskem načrtu 207 delovnih mest; opaža, da je bilo v kadrovskem načrtu agencije za leto 2015 zakonsko določenih 207 delovnih mest, a je agencija uresničila dejavnosti, predlagane v delovnem programu za leto 2015, z 202 zakonsko določenima delovnima mestoma, saj je bilo pet delovnih mest zamrznjenih zaradi zmanjšanja števila zaposlenih, predvidenega za leto 2016; |
7. |
je seznanjen z rezultati druge primerjalne analize kadrovskega načrta agencije, v katerem je 21,67 % delovnih mest namenjenih upravni podpori in usklajevanju, 71,29 % operativnim nalogam, 7,05 % pa nadzoru in finančnim nalogam; obžaluje, da se število zaposlenih nenehno zmanjšuje, obenem pa se naloge agencije povečujejo; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
8. |
opaža, da je agencija objavila „izjave o zavezah in zaupnosti“, ki so jih podpisali člani njenega upravnega odbora, ter njihove življenjepise, kot je zahteval organ za podelitev razrešnice v prejšnjih postopkih podelitve razrešnice; |
9. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da izjave o interesih članov upravnega odbora agencije niso objavljene na njenem spletnem mestu ter da agencija ni zagotovila nobenega preverjanja ali posodobitve izjav o interesih članov njenega upravnega odbora; spodbuja agencijo, naj popravi razmere ter objavi dokumente in uvede preverjanje, da bi javnosti omogočila potreben pregled in nadzor nad svojim vodstvom; |
10. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je upravni odbor agencije leta 2015 sprejel strategijo za preprečevanje in odkrivanje goljufij, ki temelji na metodologiji in smernicah za strategije boja proti goljufijam, ki jih je predstavil urad OLAF, ter na strategiji za boj proti goljufijam generalnega direktorata Komisije za mobilnost in promet (GD MOVE); |
11. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da agencija ni sprejela posebnih pobud za povečanje preglednosti v zvezi s stiki, ki jih ima z deležniki in lobisti; poziva agencijo, naj izvaja proaktivno politiko za preglednost lobiranja; |
Notranja revizija
12. |
potrjuje dejstvo, da revizijski organi agencije leta 2015 niso podali nobenega kritičnega revizijskega priporočila ali opažanj, na podlagi katerih bi bilo mogoče izraziti pridržek glede letne izjave o zanesljivosti; z zadovoljstvom ugotavlja, da so bila vsa priporočila in opažanja iz različnih revizij, opravljenih pred letom 2015, upoštevana do 31. decembra 2015; |
Notranja kontrola
13. |
je seznanjen, da je agencija razvila in izvaja vrsto notranjih ukrepov, s katerimi zagotavlja nadzor nad svojimi dejavnostmi, upravi agencije pa nudi razumno zagotovilo glede doseganja njenih ciljev; opaža, da je agencija izvajala celoten niz standardov notranje kontrole (ICS), in sicer na podlagi enakovrednih standardov, ki jih je določila Komisija, ter minimalne zahteve, ki jih je sprejel upravni odbor agencije; |
Uspešnost
14. |
je seznanjen z dejstvom, da je agencija na operativni ravni na področjih spremljanja in nadzora morja ter izmenjave informacij obsežno sodelovala z drugimi agencijami in organi Unije (EFCA, Frontex, EU NAVFOR, MAOC-N), da bi se obstoječe strokovno znanje in storitve izkoristile na način, ki je koristen za vse strani; je seznanjen, da agencija od decembra 2014 gosti enoto za neprekinjeno poslovanje skupnega podjetja Fuzija za energijo v Madridu; je seznanjen z dejstvom, da agencija nadaljuje sodelovanje z Evropsko agencijo za nadzor ribištva (EFCA), tako da lahko uporablja tudi center za neprekinjeno poslovanje agencije; potrjuje, da je agencija tesno sodelovala z Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), da bi razvila sodelovanje in sinergije med dvema agencijama z namenom povečanja učinkovitosti in uspešnosti ter ustvarjanja prihrankov, saj sta si agenciji geografsko blizu; |
Druge pripombe
15. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja precejšnje neravnovesje med spoloma (20 %/80 %) med člani in nadomestnimi člani upravnega odbora agencije; poziva agencijo, naj odpravi to neravnovesje in o rezultatih čim prej obvesti Parlament; |
16. |
poudarja prispevek agencije k pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij ter naftnih in plinskih ploščadi na morju v Evropi ter pomoč, ki jo ponuja državam članicam in Komisiji pri izvajanju mednarodne zakonodaje in zakonodaje Unije; pozdravlja in spodbuja sodelovanje agencije z drugimi evropskimi agencijami na področju begunske krize ter ponovno potrjuje, da je treba agenciji zagotoviti vse finančne, materialne in človeške vire, ki jih potrebuje za učinkovito opravljanje svojih nalog, tudi za izjemno pomembne dejavnosti, ki ne sodijo v njen mandat (tj. prispevek v obliki znanja, operativne podpore in osebja agencije v begunski krizi); |
17. |
poudarja, da bi bilo mogoče na podlagi strokovnega znanja in notranjih zmogljivosti agencije ukrepe in storitve razširiti na bolj globalno raven, kar bi pripomoglo k širjenju dosega regulativnih okvirov EU ter varnostnih in okoljskih standardov; |
18. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/266 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1689
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0058/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (4), zlasti člena 19, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0130/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za pomorsko varnost, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 133.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 208, 5.8.2002, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/267 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1690
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0062/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 526/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o agenciji Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 460/2004 (4), zlasti člena 21, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0115/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 138.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 165, 18.6.2013, str. 41.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/268 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1691
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0115/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij (v nadaljevanju: agencija) kažejo, da je njen končni proračun v proračunskem letu 2015 znašal 10 064 274 EUR, kar je 3,37 % več kot leta 2014; |
B. |
ker je v proračunskem letu 2015 prispevek Unije v proračun agencije znašal 9 155 661 EUR, kar je 3,8 % več kot leta 2014; |
C. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov agencije ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij; |
D. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
potrjuje dejstvo, da:
|
2. |
priznava dejstvo, da si je agencija močno prizadevala za sodelovanje z grškimi organi za odpravo teh težav, ob upoštevanju, da nobena druga rešitev trenutno ni mogoča, Komisija, agencija in grški organi pa bi morali poiskati rešitev za to vprašanje, da bi bistveno zmanjšali tveganja, ki jim je izpostavljena agencija; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
3. |
ugotavlja, da je zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna dosegla izjemnih 100 %, stopnja izvrševanja plačil pa 92,89 %, kar je 7,28 % več kot leta 2014; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
4. |
ugotavlja, da so prevzete obveznosti v okviru naslova II (upravni izdatki) znašale 150 000 EUR (22 %), kar je manj kot leta 2014, ko je so znašale 600 000 EUR (49 %); prav tako ugotavlja, da so bili prenosi povečini povezani z naložbami v infrastrukturo IT, ki so bile v skladu z načrti opravljene ob koncu leta 2015; ugotavlja, da se je skupna stopnja prenesenih obveznosti s 15 % leta 2014 znižala na 7 % leta 2015; |
5. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni, ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencija načrtuje in o tem obvesti Računsko sodišče; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
6. |
ugotavlja, da je agencija ob koncu leta 2015 zaposlovala 69 uslužbencev; ugotavlja tudi, da so v letu 2015 agencijo zapustili 4 uslužbenci, zaposlenih pa je bilo 17 novih; |
7. |
ugotavlja, da ima agencija težave zaposliti, pritegniti in obdržati ustrezno kvalificirano osebje, predvsem zaradi vrste pogodb, ki jih ponuja (delovna mesta za pogodbene uslužbence), in nizkega korekcijskega količnika za plače uslužbencev agencije v Grčiji; poziva agencijo in Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice sporočita predloge za rešitev te težave; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
8. |
ugotavlja, da namerava agencija v prvem četrtletju 2017 sprejeti interna pravila o prijavljanju nepravilnosti; poziva agencijo, naj sprejme notranjo politiko o prijavljanju nepravilnosti, ki bo spodbudila kulturo preglednosti in odgovornosti na delovnem mestu, naj zaposlene redno obvešča in usposablja o njihovih dolžnostih in pravicah glede te politike, zagotavlja zaščito prijaviteljev nepravilnosti pred povračilnimi ukrepi, pravočasno ukrepa na podlagi vsebine opozoril prijaviteljev nepravilnosti ter oblikuje kanale za anonimno interno poročanje; poziva agencijo, naj objavi letna poročila o številu primerov prijaviteljev nepravilnosti in nadaljnjem ukrepanju ter ta poročala zagotovi organu za podelitev razrešnice; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o tem, kdaj so bila uvedena in izvedena pravila za prijavljanje nepravilnosti; |
9. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da razen življenjepisa predsednika upravnega odbora življenjepisi in izjave o interesih članov upravnega in izvršilnega odbora agencije niso objavljeni na spletnem mestu; z zaskrbljenostjo ugotavlja tudi, da agencija ni predvidela preverjanja ali posodabljanja izjav o interesih; poziva agencijo, naj odpravi te težave in objavi te dokumente brez nadaljnjega odlašanja, da bi javnosti omogočili potreben nadzor nad svojim vodstvom; poziva agencijo, naj zagotovi, da se te izjave o interesih redno pregledujejo in posodabljajo; |
10. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da agencija ni dala posebnih pobud za povečanje preglednosti pri stikih z lobisti in deležniki; poziva agencijo, naj izvaja proaktivno politiko za preglednost lobiranja; |
Notranja revizija
11. |
ugotavlja, da je imela agencija eno nezaključeno priporočilo službe Komisije za notranjo revizijo, ki pa ga je zaključila januarja 2015; ugotavlja tudi, da je služba za notranjo revizijo želela v letu 2016 za agencijo izvesti oceno tveganja; z veseljem pričakuje letno poročilo agencije za leto 2016 in podrobnejše informacije o opravljeni oceni tveganja; |
Notranje kontrole
12. |
na podlagi navedb agencije ugotavlja, da je bila pri obsežni naknadni kontroli za proračunsko leto 2014 v skladu s standardom notranje kontrole št. 8 za procese in postopke podana vrsta priporočil, ki jih je agencija brez izjeme obravnavala v letu 2015; potrjuje tudi, da je bilo pregledanih 174 finančnih transakcij, ki so predstavljale 70,99 % proračuna agencije za leto 2014, pri tem pa je bilo izdano eno priporočilo v zvezi z zamudami pri plačilih; priznava, da zaradi njih ni bilo treba plačevati zamudnih obresti; |
Druge pripombe
13. |
ugotavlja, da preambula k Uredbi (EU) št. 526/2013 navaja, da bi se moralo osebje, ki izvaja predvsem naloge upravljanja agencije, nahajati v Heraklionu; ugotavlja, da po mnenju agencije preambula k Uredbi (EU) št. 526/2013 v skladu s sodno prakso ne bi smela biti dejavnik, ki bi preprečeval selitev; |
14. |
priznava dejstvo, da agencija pri komunikaciji z lokalnimi organi in Komisijo še naprej poudarja prednosti selitve agencije v eno samo pisarno v Atenah; poleg tega ugotavlja, da ocenjeni stroški v zvezi s preselitvijo preostalih 14 uslužbencev iz Herakliona in celotnega pohištva znašajo približno 360 000 EUR; poziva grške organe, Komisijo in agencijo, naj čim prej poiščejo rešitev za vprašanje glede pisarn agencije na dveh lokacijah, da bi s tem zagotovili precej bolj učinkovito uporabo sredstev Unije; |
15. |
ugotavlja, da se je leta 2015 srečanja zunaj prostorov agencije udeležilo 68 zaposlenih in da so skupni stroški znašali 9 585 EUR (141 EUR na osebo); |
16. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/271 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1692
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0062/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 526/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o agenciji Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 460/2004 (4), zlasti člena 21, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0115/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 138.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 165, 18.6.2013, str. 41.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/272 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1693
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0063/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (4), zlasti člena 39, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (5), zlasti člena 65, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0128/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za železnice glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za železnice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 151.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 164, 30.4.2004, str. 1.
(5) UL L 138, 26.5.2016, str. 1.
(6) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/273 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1694
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0128/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropske železniške agencije (v nadaljevanju: agencija) kažejo, da je njen proračun v proračunskem letu 2015 znašal 26 345 000 EUR, kar je 2,45 % več kot leta 2014; ker celoten proračun agencije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v svojem poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov agencije ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
priznava, da je agencija znova začela pogajanja z vlado svoje države članice gostiteljice v zvezi s sporazumi o sedežu, ki bi lahko vodili v centralizacijo vseh operacij agencije na eno lokacijo in zmanjšanje stroškov; poziva agencijo, naj obvesti organ za podelitev razrešnice o napredku pogajanj; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
ugotavlja, da je zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna znašala 99,10 %, kar je 1,76 % več kot leta 2014, stopnja izvrševanja odobritev plačil pa je znašala 89,78 %, kar je 3,96 % več kot leta 2014; |
3. |
ugotavlja, da je v skladu z določbami nove uredbe o agenciji, ki je začela veljati junija 2016, agencija pooblaščena za zaračunavanje pristojbin za nekatere od njenih novih pristojnosti, vključno z izdajanjem varnostnih spričeval, dovoljenj za vozila in predhodne odobritve projektov, povezanih z opremo ob progi v okviru evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS); ugotavlja, da agencija vzpostavlja mehanizem za pristojbine in upošteva prakse drugih agencij in ustreznih nacionalnih organov; prosi agencijo, naj obvešča organ za podelitev razrešnice o razvoju in izvajanju tega novega mehanizma; |
Obveznosti in prenosi v naslednje leto
4. |
na podlagi navedb agencije ugotavlja, da je bila raven prenosov pod okvirnimi zgornjimi mejami, ki jih Računsko sodišče uporablja za ocenjevanje izvrševanja proračuna (tj. 10 % za naslov I, 20 % za naslov II in 30 %za naslov III) za vse proračunske naslove; |
5. |
opaža izboljšanje glede na leto 2014 pri prenosih v naslednje leto (za naslov II 18,98 % v primerjavi s 24,53 % v letu 2014, za naslov III pa 29,42 % v primerjavi s 37,93 % v letu 2014); pozdravlja dejstvo, da so bile dosežene okvirne meje, s katerimi Računsko sodišče ocenjuje izvrševanje proračuna na ravni prenosov (10 % za naslov I, 20 % za naslov II ter 30 % za naslov III); |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
6. |
ugotavlja, da je ob koncu leta 2015 agencija zaposlovala 154 stalno zaposlenih, od katerih je bilo 134 začasnih uslužbencev, 20 pogodbenih in 3 napoteni nacionalni strokovnjaki, v primerjavi s 151 stalno zaposlenimi ob koncu leta 2014; poleg tega na podlagi navedb agencije ugotavlja, da je bilo med njenim osebjem 62 % moških in 38 % žensk; ugotavlja, da je glede na kadrovsko analizo, ki jo je opravila agencija, 64,61 % delovnih mest povezanih z operativnimi dejavnostmi (v primerjavi s 67,59 % leta 2014), 21,14 % jih je na področju upravne podpore in usklajevanja (v primerjavi z 20,72 % leta 2014), 14,25 % pa je nevtralnih (v primerjavi z 11,69 % leta 2014); |
7. |
obžaluje, da je bilo zaradi zamud pri obdelavi računov v agenciji, pomanjkanja denarja ali nesoglasij z dobavitelji glede vsebine računov v predpisanem roku 30 dni plačanih zgolj 92,6 % računov; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
8. |
na podlagi navedb agencije ugotavlja, da je bila nova politika o preprečevanju in upravljanju navzkrižij interesov za člane njenega upravnega odbora odobrena; ugotavlja, da je agencija zaradi tega na svojem spletnem mestu objavila izjave članov upravnega odbora o odsotnosti navzkrižij interesov in njihove življenjepise; nadalje ugotavlja, da bo pregledu politike o navzkrižju interesov v letu 2017 sprejet ukrep v zvezi z objavo življenjepisov in izjav o interesih članov upravnega odbora agencije; poziva agencijo, naj brez nadaljnjega odlašanja na svojem spletnem mestu objavi življenjepise in izjave o interesih članov upravnega odbora ter vzporedno s tem pregleda politiko na tem področju; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o rezultatu ukrepa; |
9. |
ugotavlja, da bodo pravila o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti sprejeta leta 2017; prosi agencijo, naj obvešča organ za podelitev razrešnice o izvajanju teh pravil; |
10. |
na podlagi navedb agencije ugotavlja, da je agencija začela izvajati akcijski načrt, opredeljen v njeni strategiji za boj proti goljufijam; je seznanjen, da je agencija organizirala dve usposabljanji o etiki in integriteti, ki sta zajemali etične vrednote in preprečevanje goljufij; ugotavlja, da je bila stopnja udeležbe pri vodstvu agencije velika, pri preostalem osebju pa razmeroma nizka; ugotavlja tudi, da se mora usposabljanje v letu 2016 nadaljevati; |
11. |
ugotavlja, da agencija v letu 2015 Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) ni posredovala nobenega primera suma goljufije; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o rezultatih in ugotovitvah preiskav urada OLAF; |
Notranja revizija
12. |
priznava, da služba Komisije za notranjo revizijo na agencijo ni naslovila nobenega kritičnega ali zelo pomembnega priporočila; ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo opravila revizijo upravljanja odnosov z deležniki in zunanjega komuniciranja; upošteva, da je posledično izdala štiri pomembna priporočila; priznava navedbe agencije, da se priporočila izvajajo in bodo zaključena pravočasno v okviru njene strategije komuniciranja; |
13. |
je seznanjen, da je pri prejšnjih revizijah strokovnega upravljanja in interoperabilnosti, letnih poročil o dejavnostih ter postopka načrtovanja in priprave proračuna služba Komisije za notranjo revizijo ugotovila, da je agencija izvedla vsa priporočila razen enega; nadalje ugotavlja, da se edino še odprto priporočilo, označeno kot „zelo pomembno“, nanaša na izboljšanje postopka zaposlovanja ter da je agencija v zvezi s tem revidirala svoj postopek izbire in uvedla začasni ukrep predhodne kontrole vseh izbirnih postopkov s strani koordinatorja notranje kontrole; potrjuje, da je bilo treba za zaključek priporočila službi Komisije za notranjo revizijo predložiti rezultate predhodne kontrole kot spremljajoči dokaz, in z veseljem pričakuje njeno oceno; |
Notranje kontrole
14. |
ugotavlja, da agencija leta 2015 še ni v celoti izpolnjevala standardov notranje kontrole; ugotavlja zlasti, da je bilo šest standardov notranje kontrole (in sicer št. 2 – Etika in vrednote, št. 3 – Mobilnost, zaposlovanje in fluktuacija osebja, št. 4 – Uspešnost, upravljanje in razvoj osebja, št. 9 – Nadzor vodstva, št. 10 – Neprekinjeno poslovanje in št. 11 – Upravljanje dokumentov) v postopku izvajanja, standard št. 8 – Proces in postopki pa je že delno izveden; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil v letu 2015 izveden standard št. 12 o obveščanju in informiranju; |
15. |
ugotavlja, da je agencija na podlagi zahtev iz standardov notranje kontrole in standardov ISO 9001 sprejela celovit sistem upravljanja; |
16. |
ugotavlja, da je ocena tveganja v letu 2015 pokazala tveganja, povezana z razširitvijo mandata agencije zaradi začetka veljavnosti tehničnega stebra četrtega železniškega svežnja, pa tudi tveganja v zvezi z morebitnimi varnostnimi težavami, ki bi utegnile vplivati na interoperabilnostne in inovacijske izzive ter posledično na konkurenčnost železniškega prometa; |
Komunikacijska politika
17. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija leta 2015 sprejela komunikacijsko strategijo s ciljem povečati dejavnosti družbenih medijev, ponovno začeti uporabljati svoje glasilo in celostno podobo, zgraditi zbirko digitalnih slik za ponazoritev dela agencije in poudariti svojo trditev, da dela „za družbo“; ugotavlja, da bo agencija do začetka leta 2017 predstavila novo spletno mesto (v skladu z enotnim programskim dokumentom 2017); |
18. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija leta 2016 sprejela več ukrepov, da bi zunanjemu svetu sporočila svoje dejavnosti, dosežke in dodano vrednost na več javnih dogodkih, vključno s sejmom InnoTrans septembra 2016, forumom o digitalizaciji železnice v Firencah, praznovanjem ob glasovanju za četrti železniški paket in poznejšo spremembo imena ter številnimi delavnicami, ki so jih organizirale njene operativne enote po vsej Evropi; |
Druge pripombe
19. |
zaskrbljeno ugotavlja veliko neravnovesje med spoloma med člani višjega vodstva (86 %/14 %) in v upravnem odboru agencije (85 %/15 %); poziva agencijo, naj ta neravnovesja odpravi in organu za podelitev razrešnice čim prej poroča o rezultatih; |
20. |
ugotavlja, da je leta 2015 43 članov osebja opravljalo dejavnosti zunaj prostorov, katerih stroški so znašali 5 000 EUR (116 EUR na osebo), 320 članov osebja pa se je udeležilo drugih dogodkov (skupaj 21 000 EUR, 65 EUR na osebo); |
21. |
poudarja, da ima agencija strateško vlogo pri izboljševanju konkurenčnosti železniškega in drugih vrst prometa, in sicer z zmanjševanjem upravnih in tehničnih ovir, spodbujanjem vstopanja na trg, zagotavljanjem nediskriminacije, učinkovitejšo porabo javnih sredstev za storitve javnega železniškega prometa in boljšim upravljanjem infrastrukture; |
22. |
poudarja vlogo agencije pri zagotavljanju varnosti in interoperabilnosti evropskega železniškega sistema; pozdravlja vlogo agencije pri spremljanju razvoja, preizkušanja in uvedbe ERTMS, pa tudi pri ocenjevanju nekaterih projektov ERTMS; poleg tega ugotavlja, da je pregled vloge agencije (na primer enotna kontaktna točka za izdajo dovoljenj in varnostnih spričeval za vozila) in njenih pristojnosti del četrtega železniškega svežnja; poudarja, da bo agencija dobila več pristojnosti, zato ji je treba zagotoviti potrebne finančne, materialne in človeške vire, da bo lahko učinkovito in uspešno izvajala svoje nove in dodatne naloge; z zaskrbljenostjo opaža navzkrižje med nedavno sprejeto zakonodajo, ki razširja obseg nalog agencije, in krčenjem njenega proračuna, ki bo izvedeno v večletnem finančnem okviru 2014–2020; |
23. |
podpira pobudo agencije iz leta 2015 o uvedbi novega postopka, s katerim bi zagotovila tesnejše sodelovanje držav članic in deležnikov pri oblikovanju delovnega programa za leto 2016; pozdravlja začetek delovanja platforme za deležnike v sklopu ERTMS in opozarja, da je ta sistem bistvenega pomena pri uresničevanju enotnega evropskega železniškega prostora; zato poudarja, da je osrednja prednostna naloga optimizirano usklajevanje razvoja in uvedbe ERTMS, da bi zagotovili enoten, pregleden, stabilen, cenovno dostopen in interoperabilen sistem ERTMS po vsej Evropi; |
24. |
pozdravlja proaktiven pristop agencije, ki je v letu 2016 oblikovala projektno skupino, da bi se pripravila na sprejetje četrtega železniškega svežnja ter na novi status agencije in krepitev njene vloge; |
25. |
pozdravlja tematski program za prečiščenje nacionalnih pravil, da bi zmanjšali posledice oziroma odpravili obstoječe ovire med državami članicami; |
26. |
podpira napredek agencije pri krepitvi sodelovanja z Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA) in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA), da bi oblikovale skupno kulturo varnosti; |
27. |
spominja na stališče Evropskega parlamenta iz proračunskega postopka, da je treba povrniti vse zneske, ki so bili prerazporejeni iz instrumenta za povezovanje Evrope v Evropski sklad za strateške naložbe; |
28. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/277 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1695
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0063/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (4), zlasti člena 39, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (5), zlasti člena 65, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0128/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za železnice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 151.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 164, 30.4.2004, str. 1.
(5) UL L 138, 26.5.2016, str. 1.
(6) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/278 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1696
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2015 z odgovori organa (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice organu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0074/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (4), zlasti člena 64, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0124/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršni direktorici Evropskega organa za vrednostne papirje in trge glede izvrševanja proračuna organa za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršni direktorici Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 162.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 331, 15.12.2010, str. 84.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/279 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1697
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0124/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ) kažejo, da je končni proračun organa v proračunskem letu 2015 znašal 34 031 603 EUR, kar je 2,3 % več kot leta 2014, to povečanje pa je posledica tega, da so mu bile zaupane dodatne naloge; |
B. |
ker je v letu 2015 skupni prispevek Unije v proračun organa znašal 9 703 423 EUR, kar je 12,35 % manj kot leta 2014; |
C. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu organa za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov organa za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
D. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
poudarja, da je vloga organa bistvena za spodbujanje dosledne uporabe zakonodaje Unije in boljšega usklajevanja med nacionalnimi organi, pa tudi za zagotavljanje finančne stabilnosti, preglednosti, tesneje povezanih in varnejših finančnih trgov ter boljšega varstva potrošnikov in usklajene nadzorne prakse na tem področju; |
2. |
opozarja, da je bil Parlament gonilna sila za vzpostavitev novega in celovitega evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS), ki vključuje tri evropske nadzorne organe, da bi zagotovili boljši finančni nadzor po finančni krizi; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leta 2011, 2012 in 2014
3. |
na podlagi poročila Računskega sodišča z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v zvezi s tremi pripombami iz poročil Računskega sodišča za leti 2011 in 2012 status popravljalnega ukrepa še vedno označen kot „se izvaja“; poziva organ, naj začne čim prej izvajati ta popravljalni ukrep in organ za podelitev razrešnice seznani z rezultati; |
4. |
nadalje ugotavlja, da je v zvezi s pripombo Računskega sodišča za leto 2014 v zvezi s pristojbinami, ki so bile zaračunane nadzorovanim subjektom in so prikazane kot prihodek ter temeljijo na ocenah in ne na dejanskih stroških, status popravljalnega ukrepa označen kot „se izvaja“; priznava, da je organ za izvedbo priporočila Računskega sodišča razvil sistem izračuna po dejavnostih za izračun pristojbin nadzorovanih subjektov; ugotavlja, da organ in organ za podelitev razrešnice še vedno čakata na ugotovitev Računskega sodišča glede statusa tega popravljalnega ukrepa; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
5. |
priznava, da je zaradi prizadevanj za proračunsko spremljanje v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna dosegla 99,64 %, kar je 0,08 % več kot leta 2014, in da je stopnja izvrševanja plačil znašala 84,54 %, kar je 3,38 % več kot leta 2014; |
6. |
ugotavlja, da se je z dvema naknadnima spremembama proračuna zmanjšal proračun za leto 2015, kar priča o racionalni uporabi sredstev Unije; poudarja, kako pomembno je pri dodeljevanju sredstev zagotoviti ustrezno raven, določanje prednostnih nalog in učinkovitost; poudarja, da je treba morebitno povečanje sredstev organa pospremiti z ustreznimi ukrepi za opredeljevanje prednostnih nalog; predlaga, da se glede na to, da se delo organa od zakonodajnih nalog vse bolj preusmerja h konvergenci nadzora in njegovemu izvrševanju, ustrezno prilagodijo tudi njegov proračun in človeški viri; |
Obveznosti in prenosi v naslednje leto
7. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je bilo v naslovu II (upravni odhodki) v leto 2016 prenesenih 26 % odobrenih proračunskih sredstev, za katera so bile že prevzete obveznosti, v naslovu III (odhodki iz poslovanja) pa 33 %; ugotavlja, da so ti prenosi predvsem posledica večletne narave obsežnih projektov informacijske tehnologije organa ter stroškov službenih potovanj, ki so lahko bili povrnjeni šele v letu 2016; ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov organa pogosto deloma ali povsem upravičeni, ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti ne, če jih organ načrtuje vnaprej in jih sporoči Računskemu sodišču; |
Prerazporeditve
8. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je iz letnega poročila o dejavnostih organa razvidno, da sta bili raven in narava prerazporeditev leta 2015 skladni s finančnimi pravili; ugotavlja, da se je proračun organa po spremembi proračuna zmanjšal za 372 709 EUR; ugotavlja tudi, da je organ izvršil prerazporeditve v višini 650 423 EUR iz naslova I (odhodki za zaposlene) in 1 068 357 EUR iz naslova III (odhodki iz poslovanja) za kritje proračunskih potreb za naslov II (infrastrukturni in upravni odhodki); |
Postopki javnega naročanja in zaposlovanja ter pravila o obveznostih po prenehanju delovnega razmerja
9. |
ugotavlja, da je organ leta 2015 imel 186 uslužbencev, v primerjavi s 168 v predhodnem letu, kar pomeni povečanje za 10,7 %; ugotavlja, da je organ sprejel nova izvedbena pravila o zaposlitvi začasnih uslužbencev v skladu s členom 2(f) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije; ugotavlja, da je odstotek menjave zaposlenih za leto 2015 znašal 8,9 %, kar je manj od 10-odstotnega cilja, ki si ga je organ zadal; |
10. |
priznava, da je organ spremenil svoje smernice za zaposlovanje in predstavil različne faze v postopku zaposlovanja in obravnaval več priporočil iz revizije Računskega sodišča in drugih revizij; ugotavlja, da je organ sprejel novo politiko za pripravništva, s katero želi zagotoviti večjo preglednost pri izbiri pripravnikov in poenostaviti pravila o nadomestilih v okviru pripravništva; |
11. |
ugotavlja, da si organ v okviru procesu zaposlovanja prizadeva doseči najboljše možno uravnoteženost spolov in geografsko ravnovesje; ugotavlja, da je bila splošna zastopanost spolov v organu 44 % žensk in 56 % moških; ugotavlja, da so med zaposlenimi organa državljani 22 različnih držav Unije in en državljan Evropskega gospodarskega prostora (Norveška); |
12. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je organ za svoje strokovnjake in zaposlene oblikoval številna pomembna pravila o obveznostih po prenehanju delovnega razmerja, vključno s podpisom izjave, s katero potrjujejo, da se zavedajo svojih nadaljnjih obveznosti do organa; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
13. |
ugotavlja, da je organ v letu 2015 izvajal politiko glede navzkrižja interesov za zunanje sodelavce, vključno s člani odbora nadzornikov, upravnega odbora in komisije za pritožbe; je seznanjen z navedbami organa, da je bila ta politika oblikovana na podlagi sklepov delavnice o boljšem preprečevanju navzkrižja interesov, ki jo je Parlament organiziral februarja 2013, ter na podlagi priporočil iz posebnega poročila Računskega sodišča št. 15/2012 in osnutka smernic za skupni pristop za decentralizirane agencije Unije; poleg tega ugotavlja, da je organ leta 2015 izvajal politiko v zvezi z navzkrižjem interesov za zaposlene, v skladu s katero morajo vsi uslužbenci med drugim izpolniti letno izjavo v zvezi z morebitnimi navzkrižji interesov; ugotavlja, da je organ na svojem spletnem mestu objavil življenjepise in izjave o interesih vsega višjega vodstva; |
14. |
ugotavlja, da je upravni odbor organa januarja 2015 sprejel strategijo za boj proti goljufijam za obdobje 2015–2017, katere cilj je krepiti zmogljivosti organa za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in kaznovanje goljufij; |
15. |
ugotavlja tudi, da morajo člani upravnega odbora organa podpisati izjavo o odsotnosti navzkrižja interesov (in ne izjave o interesih), vendar obžaluje, da izjave in življenjepisi članov njegovega upravnega odbora niso objavljeni na spletnem mestu organa; poziva organ, naj te dokumente objavi, da bi javnosti omogočil potreben nadzor nad svojim vodstvom; |
16. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da se točnost dejstev v izjavah o interesih redno ocenjuje, vsaj enkrat letno, in da etična skupina oceni tudi ad hoc izjave, ko jih prejme, in da se pri ugotovljenih netočnostih pri dejstvih in pri neskladnostih sprejmejo ustrezni ukrepi za zagotovitev pojasnil; |
17. |
ugotavlja, da organ predvideva, da naj bi v prvi polovici leta 2017 sprejel interna pravila o prijavljanju nepravilnosti; poziva organ, naj organu za podelitev razrešnice poroča o tem, kdaj so bila uvedena in izvedena pravila za prijavljanje nepravilnosti; |
18. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je organ sprejel posebne pobude za povečanje preglednosti v zvezi s stiki, ki jih ima z deležniki in za katere veljajo njegova pravila etičnega ravnanja; ugotavlja tudi, da se dejavnosti z deležniki centralno usklajujejo in so prikazane kot del njegove politike in postopkov za zunanje komuniciranje; ugotavlja, da organ dnevne rede predsednika in izvršne direktorice objavlja na svojem spletnem mestu, pri čemer navede informacije v zvezi z njuno udeležbo na konferencah, srečanji z deležniki, predstavniki medijev ter drugih institucij, pa tudi informacije v zvezi z relevantnimi dejavnostmi, od julija 2016 dalje pa organ na svojem spletnem mestu objavlja tudi informacije v zvezi s srečanji zunanjih deležnikov in njegovih zaposlenih; |
19. |
meni, da bi morali biti zapisniki sej odbora nadzornikov in skupin deležnikov, ki so javno dostopni, objavljeni takoj po srečanjih, da bi skrajšali čas med sejami in objavo, ki lahko zdaj znaša do tri mesece, in zagotovili boljši vpogled v razprave, stališča članov in glasovanje; meni, da bi lahko stik z državljani Unije okrepili tudi s prenosom dogodkov prek spleta; je zaskrbljen, ker različni deležniki, vključno s Parlamentom, dejansko nimajo enakega dostopa do dokumentov in informacij z internih sestankov; meni, da bi moral organ v akcijskem načrtu za prihodnja leta vzpostaviti varen kanal za prijavitelje nepravilnosti; |
20. |
ugotavlja, da organ izvaja dejavno in ciljno usmerjeno politiko, katere cilj je povečati ozaveščenost državljanov Unije glede njegovih ciljev, izzivov in dejavnosti; ugotavlja tudi, da Evropski bančni organ (EBA) in Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) organizirata skupni dan varstva potrošnikov; |
Notranja revizija
21. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo leta 2015 izvedla revizijo odnosov z deležniki in zunanji komunikaciji; ugotavlja tudi, da je organ na podlagi petih priporočil, ki jih je izdala služba za notranjo revizijo, pripravil akcijski načrt, ki ga je služba za notranjo revizijo sprejela; priznava, da organ redno spremlja izvajanje ukrepov iz akcijskega načrta; |
22. |
je seznanjen s trditvami organa, da so bila zaključena vsa kritična oziroma zelo pomembna priporočila, ki jih je služba za notranjo revizijo izdala v prejšnjih letih; |
Uspešnost
23. |
ugotavlja, da je Računsko v organu opravilo revizijo nadzora bonitetnih agencij; priznava, da je organ po tej reviziji pripravil akcijski načrt za izvedbo priporočil Računskega sodišča; poziva organ, naj organu za podelitev razrešnice poroča o izvajanju akcijskega načrta in o doseženih rezultatih; |
Druge pripombe
24. |
poudarja, da bi moral organ v celoti in v roku izvesti vse svoje naloge, pri tem pa se natančno držati dolžnosti, ki sta mu jih naložila Evropski parlament in Svet; meni, da bi moral v celoti izkoristiti svoj mandat in pri vseh svojih dejavnostih učinkovito spodbujati sorazmernost; ugotavlja, da bi moral biti organ vsakič, ko mu je izdano dovoljenje za pripravo ukrepov na ravni 2 in 3, pri pripravi teh standardov posebej pozoren na posebne značilnosti različnih nacionalnih trgov, prav tako pa bi bilo treba že v zgodnji fazi procesa določanja standardov ter v fazi priprave in izvajanja vključiti relevantne udeležence na trgu in organizacije za varstvo potrošnikov; |
25. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da organ ne uveljavlja vseh svojih pristojnosti iz svojega pravnega okvira; poudarja, da bi moral zagotoviti optimalno uporabo sredstev, da bi v celoti izpolnil svoj pravni mandat; v zvezi s tem ugotavlja, da bi večja osredotočenost na mandat, ki sta ga podelila Parlament in Svet, lahko vodila do učinkovitejše porabe sredstev in uspešnejšega uresničevanja ciljev; poudarja, da mora organ pri opravljanju dela in še zlasti pri pripravi izvedbene zakonodaje o svojih dejavnostih pravočasno, redno in izčrpno obveščati Parlament in Svet; |
26. |
ugotavlja, da je treba pregledati dogovor o financiranju organa; poziva Komisijo, naj preuči možnost spremembe sedanjega finančnega dogovora z uvedbo dodatnih ustrezno in sorazmerno odmerjenih pristojbin za udeležence na trgu, morda z delno nadomestitvijo prispevkov nacionalnih pristojnih organov, a z ohranitvijo samostojnosti in nadzornih funkcij organa; |
27. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/283 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1698
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2015 z odgovori organa (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice organu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0074/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (4), zlasti člena 64, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0124/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršni direktorici Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 162.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 331, 15.12.2010, str. 84.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/284 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1699
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2015 z odgovori fundacije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice fundaciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0057/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1339/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (4), zlasti člena 17, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0118/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorici Evropske fundacije za usposabljanje glede izvrševanja proračuna fundacije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Evropske fundacije za usposabljanje, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 168.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 354, 31.12.2008, str. 82.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/285 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1700
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0118/2017), |
A. |
ker je v skladu z računovodskimi izkazi Evropske fundacije za usposabljanje (v nadaljevanju: fundacija) končni proračun fundacije v proračunskem letu 2015 znašal 20 153 042 EUR, kar je 0,02 % manj kot leta 2014; ker celotni proračun fundacije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker Računsko sodišče v svojem poročilu o zaključnem računu fundacije za proračunsko leto 2014 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navaja, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov fundacije ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
na podlagi poročila Računskega sodišča z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je vprašanje sredstev v znesku 7,5 milijona EUR, naloženih pri eni sami banki z nizko bonitetno oceno, na katerega je Računsko sodišče opozorilo v poročilu leta 2013 in ki je bilo v poročilu Računskega sodišča za leto 2014 označeno kot „se izvaja“, še vedno označeno kot „se izvaja“; priznava pa, da so se sredstva pri tej banki v letu 2015 zmanjšala na 1,8 milijona EUR; ugotavlja tudi, da je fundacija zaradi posebnih bančnih vprašanj obvezana sodelovati z italijansko banko; |
2. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da so bili v zvezi s pripombo iz poročila za leto 2014 sprejeti popravljalni ukrepi in da je zdaj ta pripomba označena kot „zaključeno“; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
3. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala kar 99,89 %, kar pomeni, da so bile obveznosti prevzete pravočasno, ter da je bila tudi stopnja izvrševanja plačil visoka in je znašala 96,04 %; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
4. |
ugotavlja, da se je skupni prenos sredstev fundacije v naslednje leto za naslova I in II zmanjšal na 3,3 %, medtem ko je leta 2014 znašal 6,4 %; ugotavlja, da so bila za naslov I (odhodki za zaposlene) v naslednje leto prenesena sredstva v višini 180 398 EUR (1,4 %); prav tako ugotavlja, da je bil za naslov II (upravni odhodki) prenesen znesek 316 442 EUR (16,1 %), kar je v primerjavi s prejšnjim letom kar 20,1 % manj; ugotavlja, da so se prenesena sredstva za naslov III (odhodki za poslovanje) povečali s 4 % na 36,4 %, kar gre pripisati predvsem večjemu številu načrtovanih dejavnosti v drugi polovici leta 2015 in posledicam prerazporeditve sredstev v naslovu III decembra 2015, s katero se je želelo v čim večji meri povečati podporo fundacije operativnim dejavnostim; |
5. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni, ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih fundacija načrtuje in o tem obvesti Računsko sodišče; |
Prerazporeditve
6. |
ugotavlja, da je fundacija v letu 2015 opravila devet proračunskih prerazporeditev oziroma eno več kot leta 2014, pri čemer je še naprej upoštevala priporočila Računskega sodišča; priznava, da je povečanje zneska prerazporejenih sredstev za plačila povezano s prestrukturiranjem proračuna fundacije v letu 2015, z njim pa so se plačale dejavnosti iz prejšnjega leta, v katerem so bile proračunske vrstice črtane; prav tako ugotavlja, da sta bili višina in narava prerazporejenih sredstev tudi v letu 2015 skladni s finančnimi pravili fundacije; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
7. |
ugotavlja, da fundacija ni zbrala ali objavila izjav o navzkrižju interesov za vse člane upravnega odbora; ugotavlja, da ni mehanizma, s katerim bi bilo mogoče člane prisiliti, da posredujejo te izjave; ugotavlja, da so nekatere razpoložljive izjave in življenjepisi na spletnem mestu fundacije dostopne le z geslom; poziva fundacijo, naj sprejme stroge smernice za usklajeno politiko preprečevanja in upravljanja navzkrižja interesov za člane upravnega odbora ter sprejme in izvaja jasno politiko o navzkrižju interesov, ki bo v skladu s časovnim načrtom Komisije za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU; poziva fundacijo, naj v skladu z omenjenimi smernicami objavi ustrezne dokumente in javnosti omogoči potreben nadzor nad svojim najvišjim vodstvom; je zadovoljen, da so bile za vse ustrezne uslužbence zbrane izjave o navzkrižju interesov; |
8. |
na podlagi navedb fundacije ugotavlja, da je bila za konec leta 2016 za vse zaposlene predvidena predstavitev v zvezi z ozaveščanjem o goljufijah in navzkrižju interesov; ugotavlja tudi, da člani izbirne komisije ob prejetju seznama kandidatov podpišejo izjavo o navzkrižju interesov; priznava, da se vsi novi zaposleni udeležijo predstavitve o etiki in integriteti, ki zajema tudi področje navzkrižja interesov in goljufij; |
Notranja revizija
9. |
ugotavlja, da služba Komisije za notranjo revizijo v letu 2015 v fundaciji ni izvedla nobene revizije, kar je bilo v skladu z revizijskim načrtom; ugotavlja, da je imela fundacija ob koncu leta 2015 eno nerešeno revizijsko priporočilo v zvezi z „uradnim imenovanjem izbirne komisije pri javnih naročilih“; priznava, da je služba Komisije za notranjo revizijo septembra 2015 omilila priporočilo iz „zelo pomembno“ v „pomembno“ in da bo ob naslednjem obisku fundacije s preizkusom na kraju samem uradno zaključila to priporočilo; |
10. |
ugotavlja, da je fundacija prek medinstitucionalnega okvirnega sporazuma Komisije v zvezi z revizijami naročila tri naknadne revizije; prav tako ugotavlja, da so bili rezultati revizij v splošnem pozitivni, čeprav so bili pri reviziji smotrnosti poslovanja, reviziji sistema ter reviziji „prakse fundacije pri uveljavljanju okvira za upravljanje učinkovitosti in načrta za izboljšave“ opredeljene možnosti za izboljšanje; je seznanjen z dejstvom, da je fundacija nemudoma sprejela ukrepe, s katerimi bo odpravila ugotovljene pomanjkljivosti; |
Druge pripombe
11. |
priznava in pozdravlja, da fundacija nenehno prispeva k posodabljanju sistemov za izobraževanje in usposabljanje ter povečevanju človeškega kapitala partnerskih držav, vključno s podporo za dialog Unije o migracijah in partnerstvi za mobilnost s sosednjimi državami; je seznanjen, da je fundacija opravila popis podpornih ukrepov za migrante z vidika zaposlovanja ter znanja in veščin (MISMES) in oblikovala priporočila v zvezi z veščinami in znanjem ter migracijami; pozdravlja sodelovanje med fundacijo in partnerskimi državami na področju analize pojava NEET (mladi, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo); |
12. |
ugotavlja, da se je fundacija s 1. januarjem 2015 notranje reorganizirala, in upa, da ji bo uspelo s spremenjeno notranjo organizacijo izboljšati rezultate; |
13. |
ji izreka pohvalo za visoko, 96-odstotno raven doseganja ciljev iz delovnega programa; |
14. |
toplo pozdravlja dejstvo, da fundacija v celoti spoštuje kadrovske predpise EU iz leta 2004; |
15. |
je seznanjen z njenimi prizadevanji, da bi zaščitila svoje premoženje, in upa, da bo ta proces kmalu dokončan; |
16. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/288 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1701
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2015 z odgovori fundacije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice fundaciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0057/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1339/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (4), zlasti člena 17, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0118/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorici Evropske fundacije za usposabljanje, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 168.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 354, 31.12.2008, str. 82.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/289 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1702
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice za proračunsko leto 2015 z odgovorom agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0079/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (4), zlasti člena 33, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0105/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 173.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 286, 1.11.2011, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/290 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1703
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0105/2017), |
A. |
ker je iz računovodskih izkazov Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: agencija) razvidno, da je njen končni proračun za proračunsko leto 2015 znašal 67 559 100 EUR, kar je 13,77 % več kot leta 2014; ker celotni proračun agencije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov agencije ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice v okviru postopka podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanja človeških virov; |
Pripombe o zakonitosti in pravilnosti transakcij
1. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je agencija sklenila okvirno pogodbo v vrednosti 2 000 000 EUR za storitve javnega naročanja (vključno z usposabljanjem, mentorstvom in izobraževanjem) pri izvajalcu in da okvirna pogodba ne določa, da morajo biti storitve javnega naročanja skladne z določbami o javnem naročanju, ki so opredeljene v finančnih pravilih agencije; priznava, da je bila zadevna okvirna pogodba dodeljena z javnim postopkom v skladu s finančnimi pravili agencije; priznava tudi, da sicer ni obstajala nobena izrecna določba, v skladu s katero je bil izvajalec obvezan spoštovati ta finančna pravila, so pa specifikacije pogodbe vključevale obvezno zahtevo, da je treba storitve zagotavljati po najnižji ceni na trgu, pa tudi, da ima agencija pravico, da zahteva ponovno določitev cen, če na trgu najde nižjo ceno; |
2. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je agencija razpis za prijavo interesa in predizbor kandidatov za sodelovanje v postopku s pogajanji v ocenjeni vrednosti 20 000 000 EUR objavila brez pooblastila odredbodajalca; ugotavlja tudi, da pred začetkom postopka s pogajanji ni potekal noben predizbor kandidatov v smislu Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in njenih pravil uporabe; nadalje ugotavlja, da je bil razpis za prijavo interesa uporabljen kot sredstvo raziskovanja možnosti na trgu dela in ne kot razpisni postopek; razume, da je raziskovanje možnosti na trgu pod nadzorom nadrejenega izvedel operativni pobudnik, in sicer tako da je uporabil dvostopenjski pristop (tj. teoretično raziskavo in razpis za prijavo interesa), pri tehničnih vidikih pa mu je pomagal zunanji svetovalec; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
3. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 99,68 % ter da je bila stopnja izvrševanja plačil visoka in je znašala 99,4 %; |
4. |
priznava, da je agencija, kot je bilo načrtovano, leta 2016 uvedla model proračunske odgovornosti; je seznanjen s tem, da je bila odgovornost za načrtovanje, izvrševanje in spremljanje proračuna z modelom proračunske odgovornosti formalizirana in porazdeljena med vodilne v agenciji (na ravni vodij oddelkov in višje); |
5. |
opozarja, da morajo države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih s sistemom Eurodac (v nadaljnjem besedilu: pridružene schengenske države), v skladu z Uredbo (EU) št. 1077/2011 prispevati v proračun agencije; ugotavlja, da s pridruženimi schengenskimi državami še vedno niso bili sprejeti sporazumi, ki bi določali podrobna pravila o njihovem sodelovanju pri delu agencije, vključno z določbami o glasovalnih pravicah in njihovih prispevkih v proračun agencije; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pridružene schengenske države brez teh sporazumov v skladu z določbo, opredeljeno v pridružitvenih sporazumih z EU, prispevajo v naslov III (odhodki iz poslovanja) proračuna agencije, ne prispevajo pa še za dejavnosti v okviru naslovov I in II (plače in drugi upravni odhodki) proračuna agencije; potrjuje, da so bili sprejeti vsi ukrepi, ki jih je po zakonu mogoče sprejeti za to, da bi bili finančni prispevki pridruženih schengenskih držav vključeni v proračun agencije; želi spomniti, da pogajanja s pridruženimi državami o proračunskih prispevkih vodi Komisija in ne agencija; |
Postopki javnega naročanja in zaposlovanja
6. |
ugotavlja, da je Računsko sodišče pri reviziji postopkov javnega naročanja v agenciji prišlo do zaključka, da je agencija leta 2015 sklenila pogodbene dogovore oz. se pogajala z enim samim izvajalcem, ne da bi podrobno opredelila zahtevane storitve; je zelo zaskrbljen, ker so dogovori, podpisani leta 2015, vključevali veliko tveganje, da bodo podlaga za ravnanje, ki je v nasprotju z načelom gospodarnosti, da bodo škodovali stroškovni učinkovitosti teh javnih naročil in da so občutno bolj izpostavljeni tveganju korupcije; opaža, da bi takšni dogovori lahko tudi dodatno omejili konkurenco in povečali odvisnost od izvajalca; priznava, da – zlasti v zvezi z upravljanimi sistemi – dejavniki, nad katerimi agencija nima nadzora, omejujejo možnost sistematične ponovne objave javnih natečajev; spodbuja agencijo, naj, kadar je to mogoče, sklene dogovore z več dobavitelji ali podrobneje opredeli zahtevane storitve; z zanimanjem pričakuje revizijo postopkov javnega naročanja za leta 2016 v agenciji, ki jo bo opravilo Računsko sodišča, in verjame, da je agencija leta 2016 izboljšala revidirane postopke javnega naročanja; |
7. |
ugotavlja, da je bilo leta 2015 v agenciji skupaj zaposlenih 135 ljudi (117 začasnih in 12 pogodbenih uslužbencev ter 6 napotenih nacionalnih strokovnjakov); ugotavlja tudi, da je bilo od tega 33 % žensk, 67 % pa moških; |
Obveznosti in prenosi v naslednje leto
8. |
ugotavlja, da so prenesene prevzete obveznosti v naslovu II (upravni odhodki) znašale 9 000 000 EUR (oz. 50 % prevzetih obveznosti), leta 2014 pa 15 000 000 EUR (oz. 87 %); ugotavlja tudi, da so ti prenosi predvsem posledica obsežne pogodbe o razširitvi stavbe agencije v Strasbourgu in storitev, ki se zagotavljajo v okviru večletnih pogodb; priznava, da se je agencija precej trudila, da bi z načrtovanjem in usklajevanjem preverila, ali so vsi poslovni primeri prenosov nediferenciranih sredstev zares upravičeni; |
9. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
Notranje kontrole
10. |
priznava, da si je agencija prizadevala za izvajanje standardov notranje kontrole, kar je omogočilo znaten napredek v smeri polnega izpolnjevanja temeljnih zahtev v relativno kratkem času, saj je agencija postala finančno avtonomna maja 2013; hkrati pa ugotavlja, da izvajanje standardov notranje kontrole temeljnim zahtevam še ne ustreza v vseh vidikih, ugotavlja tudi, da štirje standardi notranje kontrole še niso bili izvedeni, za šest se šteje, da so bili v veliki meri izvedeni, šest pa jih je bilo v celoti izvedenih; |
11. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo izdala 14 priporočil glede izvajanja standardov notranje kontrole, od tega jih je bilo pet označenih kot „zelo pomembnih“, devet pa kot „pomembnih“; ugotavlja tudi, da služba za notranjo revizijo ni odkrila nobenega kritičnega problema; |
12. |
priznava, da je agencija zagotovila potrebno zavarovanje opredmetenih osnovnih sredstev, kot sta leta 2014 zahtevala organ za podelitev razrešnice in Računsko sodišče; |
13. |
obžaluje, da sta bila leta 2015 v agenciji odkrita dva primera kršenja podatkov, povezana z notranjim upravnim postopkom; pozdravlja, da je agencija izboljšala varstvo in varnost podatkov z dodatnim ozaveščanjem in usposabljanjem zaposlenih in s pripravo politike, postopkov, akcijskega načrta in delovnega programa v zvezi s kršenjem podatkov; |
Notranja revizija
14. |
ugotavlja, da je skupina za notranjo revizijo izvedla revizijo učinkovitosti sistema notranje kontrole v zvezi z upravljanjem pogodb v agenciji; je seznanjen s tem, da ta skupina ni odkrila nobenega kritičnega problema; ugotavlja tudi, da je skupina za notranjo revizijo izdala pet priporočil glede opredelitve in organizacije upravljanja pogodb, pa tudi glede upravljanja pogodb; |
Preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov ter preglednost
15. |
ugotavlja, da agencija namerava sprejeti svoja notranja pravila o prijavljanju nepravilnosti tekom leta 2017; poziva agencijo, naj dejansko sprejme notranjo politiko o prijavljanju nepravilnosti, ki bo spodbudila kulturo preglednosti in odgovornosti na delovnem mestu, naj zaposlene redno obvešča in usposablja o njihovih dolžnostih in pravicah, kar zadeva to politiko, naj zagotavlja zaščito prijaviteljev nepravilnosti pred povračilnimi ukrepi, naj pravočasno ukrepa na podlagi vsebine opozoril prijaviteljev nepravilnosti ter vzpostavi kanal, prek katerega bo mogoče podati anonimno interno prijavo; poziva agencijo, da objavi letna poročila o številu primerov prijavljenih nepravilnosti in nadaljnjem ukrepanju v teh primerih javno in jih predloži organu za podelitev razrešnice; poziva Komisijo, naj o sprejetju in izvajanju pravil o prijavljanju nepravilnosti obvesti organ za podelitev razrešnice; |
16. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da življenjepisi članov upravnega odbora agencije ter življenjepisi in izjave o interesih članov njenih svetovalnih skupin niso objavljeni na spletnem mestu agencije; obžaluje, da agencija ni niti preverila točnosti dejstev v izjavah o interesih niti predvidela postopka za njihovo posodabljanje; poziva agencijo, naj sprejme smernice za usklajeno politiko za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov in naj sprejme in izvaja jasno politiko o nasprotjih interesov, ki bo v skladu s časovnim načrtom Komisije za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije Unije, ter naj te dokumente objavi in javnosti zagotovi potrebni nadzor nad svojim vodstvom; |
17. |
ugotavlja, da je bilo prvo letno poročilo o spremljanju izvajanja strategije agencije za boj proti goljufijam objavljeno aprila 2016 in da se je pokazalo, da je bila raven izvajanja blizu 60 %; ugotavlja tudi, da naj bi bilo naslednje poročilo o spremljanju izdano do marca 2017; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o rezultatih tega poročila; ugotavlja, da je upravni odbor agencije novembra 2015 sprejel strategijo in akcijski načrt agencije za boj proti goljufijam; ugotavlja tudi, da namerava agencija do konca leta 2017 sprejeti nova pravila, ki izhajajo iz tega akcijskega načrta, izvajati pa jih namerava začeti takoj po njihovem sprejetju; |
Komunikacija in sodelovanje z drugimi agencijami
18. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija leta 2015 izvedla 12 večjih dejavnosti za dvig ozaveščenosti in povečanje prepoznavnosti; ugotavlja, da so bile med temi dejavnostmi letna konferenca, dve okrogli mizi s predstavniki iz gospodarstva, proslave ob dnevu Evrope, dejavnosti za mejne policiste v okviru proslav ob dnevu Evrope, trije informativni sestanki z deležniki in posredniki informacij, film o sodelovanju agencij s področja pravosodja in notranjih zadev in njihovi vlogi pri izvajanju politik Unije v korist državljanov ter informacijska kampanja za pilotni projekt o pametnih mejah, kar je privedlo do tega, da se je informativno gradivo pripravljalo in razširjalo v različnih jezikih, pa tudi do večje prepoznavnosti in večjega poročanja medijev; |
Druge pripombe
19. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija zaključila pogajanja s Francijo in z njo podpisala sporazum o svojem operativnem sedežu v Strasbourgu; ugotavlja, da pa mora francoski parlament sporazum še ratificirati; |
20. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija konec leta 2014 zaključila pogajanja z Estonijo in z njo podpisala sporazum o svojem sedežu v Talinu; ugotavlja, da je estonski parlament sporazum o sedežu agencije ratificiral 18. februarja 2015; |
21. |
je seznanjen s tem, da je agencija – ob upoštevanju reforme dublinskega sistema in kot je določeno v evropski agendi o migracijah – opravila začetno oceno možnih učinkov reforme na upravljanje sistema Eurodac; potrjuje, da so bili rezultati ocene predloženi Komisiji in vključeni v predlog za reformo dublinskega sistema; |
22. |
z zaskrbljenostjo opaža, da je zastopanost spolov med člani upravnega odbora agencije precej neuravnotežena; poziva agencijo, naj odpravi to neravnotežje in o rezultatih čim prej obvesti Parlament; |
23. |
ugotavlja, da je ves razpoložljiv pisarniški prostor agencije v celoti izkoriščen, kar je privedlo do tega, da so bili stroški na delovno mesto minimizirani; pričakuje pa, da so pravne zahteve glede zdravja in varnosti na delovnem mestu za zaposlene v celoti spoštovane; |
24. |
ugotavlja, da se je leta 2015 97 zaposlenih agencije udeležilo srečanj zunaj prostorov, katerih stroški so znašali 9 227 EUR (95,13 EUR na osebo), 448 zaposlenih pa se je udeležilo „drugih dogodkov“, katerih stroški so znašali 29 807,65 EUR (66,54 EUR na osebo); |
25. |
pozdravlja, da je upravni odbor marca 2015 sprejel niz kazalnikov uspešnosti za delo agencije; meni, da bi morali ti kazalniki bolje odražati učinke in posledice njenega delovanja na varnost, migracije, upravljanje meja in temeljne pravice; z zanimanjem pričakuje rezultate uporabe teh kazalnikov v letu 2016; poziva agencijo, naj poveča prepoznavnost svojega dela prek spletnih platform; |
26. |
pozdravlja prizadevanja, da se sistemi na področju pravosodja in notranjih zadev še naprej usklajujejo z razvijajočimi se političnimi prednostnimi nalogami in nepredvidenimi dogodki med letom; priznava, da ima agencija čedalje večji pomen za delovanje schengenskega območja; poziva agencijo, naj skrbno spremlja svoja finančna sredstva in človeške vire ter po potrebi pravočasno predloži utemeljene zahteve za prilagoditve; |
27. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/294 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1704
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice za proračunsko leto 2015 z odgovorom agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0079/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (4), zlasti člena 33, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0105/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 173.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 286, 1.11.2011, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/295 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1705
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0053/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (4), zlasti člena 14, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0116/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorici Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 179.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 216, 20.8.1994, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/296 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1706
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0116/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (v nadaljevanju: agencija) kažejo, da je končni proračun agencije v proračunskem letu 2015 znašal 16 852 526 EUR, kar je 2,34 % manj kot leta 2014; |
B. |
ker je v proračunskem letu 2015 prispevek Unije v proračun agencije znašal 14 732 995 EUR, kar je 3,54 % več kot leta 2014; |
C. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov agencije ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij; |
D. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da so bili v zvezi z dvema pripombama iz poročila za leto 2014 sprejeti popravljalni ukrepi in da sta zdaj ti pripombi označeni z „ni relevantno“ in „zaključeno“; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
ugotavlja, da je zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna znašala 97,5 %, kar je 1,2 % manj kot leta 2014, stopnja izvrševanja plačil pa je znašala 72,1 %, kar je 3,50 % manj kot leta 2014; |
3. |
je seznanjen z dejstvom, da je agencija v letu 2015 začela v celoti uporabljati na dejavnostih temelječ pristop k pripravi proračuna, ki ga je preizkusila v letu 2014, kar ji je omogočilo bolj dolgoročno načrtovanje ter večji poudarek na sodelovanju in skupinskem delu v organizaciji; se zaveda, da je agencija dosegla precejšen napredek pri razvoju e-orodja za upravljanje in pripravo proračuna na osnovi dejavnosti, ki naj bi ga začela uporabljati leta 2016; poziva jo, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o učinkih, ki jih bo to orodje imelo na njeno organizacijo; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
4. |
ugotavlja, da je bilo izvršenega 97,4 % proračuna v naslovu II (upravni odhodki); na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je stopnja prenesenih prevzetih obveznosti v naslovu II znašala 25,56 %, razlog pa so predvsem storitve, za katere so bile pogodbe sklenjene za dve koledarski leti, ter storitve IT, ki do konca leta 2015 še niso bile v celoti opravljene ali zanje še niso bili izdani računi; |
5. |
poleg tega ugotavlja, da je bilo izvršenega 98,36 % proračuna v naslovu III (odhodki za poslovanje); je seznanjen z navedbo iz poročila Računskega sodišča, da je stopnja prenesenih prevzetih obveznosti v naslovu III znašala 40,80 %, razlog pa so v glavnem obsežni raziskovalni projekti, ki so trajali več kot leto dni, in seja odbora, ki je namesto v zadnjem četrtletju leta 2015 potekala januarja 2016; |
6. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni, ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencija načrtuje in o tem obvesti Računsko sodišče; |
Prerazporeditve
7. |
ugotavlja, da je bilo v proračunskem letu 2015 opravljenih 10 proračunskih prerazporeditev v skupnem znesku 723 300 EUR, da bi sredstva s področij, kjer so mogoči prihranki, prenesli na področja, kjer denarja primanjkuje, ter tako uresničili letne cilje; z zadovoljstvom ugotavlja, da je iz letnega poročila o dejavnostih agencije razvidno, da sta bili višina in narava prerazporeditev v letu 2015 skladni s finančnimi pravili; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
8. |
ugotavlja, da je agencija v letu 2015 sklenila pogodbe o blagu in storitvah v skupnem znesku 7 926 184 EUR; nadalje ugotavlja, da je bilo 16,64 % vrednosti teh javnih naročil oddanih v 4 odprtih postopkih, 11,41 % pa v 77 postopkih s pogajanji; je seznanjen, da so bile obveznosti za 64,73 % zneska javnega naročila prevzete s 170 posebnimi pogodbami ali naročilnicami na osnovi okvirnih pogodb, 7,22 % pa s sporazumi o storitvah in okvirnimi pogodbami Komisije; |
9. |
ugotavlja, da je agencija leta 2015 dosegla precejšen napredek pri izvajanju kadrovskih predpisov iz leta 2013, saj je uskladila interna pravila in postopke; ugotavlja, da je bil sprožen postopek javnega naročila za izbiro zunanjih svetovalcev, ki naj bi ji svetovali glede njene sestave in organizacije dela ter poiskali možnosti za čim boljši izkoristek človeških in finančnih virov s povečanjem učinkovitosti in uspešnosti, da bi agencija uspešneje uresničila cilje iz večletnega strateškega programa 2014–2020; ugotavlja, da je agencija v letu 2015 zapolnila šest prostih delovnih mest, dva zaposlitvena postopka pa naj bi končala leta 2016; |
10. |
potrjuje dejstvo, da je agencija v letu 2015 zaprla dve začasni delovni mesti AST in tako število zaposlenih zmanjšala za 5 %, v skladu s splošnimi načeli iz medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini (1); ugotavlja, da je Komisija agencijo uvrstila med agencije, ki že ustaljeno delujejo, kar pomeni, da bo morala v letu 2016 število zaposlenih zmanjšati za dodatnih 5 % in zapreti še eno delovno mesto AST; poziva Komisijo, naj zagotovi, da morebitni nadaljnji varčevalni ukrepi ne bodo omejevali agencije pri izpolnjevanju nalog; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
11. |
je seznanjen, da je upravni odbor agencije sprejel strategijo za boj proti goljufijam na osnovi smernic, ki jih je za agencije Unije izdal Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF); ugotavlja, da so bili cilji te strategije, ki zajema obdobje 2015–2018, operacionalizirani s podrobnim akcijskim načrtom, katerega izvajanje spremlja predsedstvo agencije; je zadovoljen, ker v letu 2015 uradu OLAF ni bil posredovan niti en primer, ta urad pa prav tako ni sprožil nobenega postopka o dejavnostih agencije na podlagi drugih virov informacij; |
12. |
ugotavlja, da mora agencija še sprejeti interna pravila o prijavljanju nepravilnosti; ugotavlja, da agencija čaka smernice Komisije; poziva agencijo, naj sprejme pravila, s katerimi bo lahko z notranjo politiko o prijavljanju nepravilnosti spodbudila kulturo preglednosti in odgovornosti na delovnem mestu, naj zaposlene redno obvešča in usposablja o njihovih dolžnostih in pravicah glede te politike, zagotavlja zaščito prijaviteljev nepravilnosti pred povračilnimi ukrepi, pravočasno ukrepa na podlagi vsebine opozoril prijaviteljev nepravilnosti ter oblikuje kanale za anonimno interno poročanje; poziva agencijo, naj objavi letna poročila o številu primerov prijaviteljev nepravilnosti in nadaljnjem ukrepanju ter ta poročila zagotovi organu za podelitev razrešnice; poziva agencijo, naj organu za podelitve razrešnice poroča o tem, kdaj so bila uvedena in izvedena pravil za prijavljanje nepravilnosti; |
13. |
je zaskrbljen, ker pravilnik agencije o preprečevanju in obvladovanju navzkrižja interesov ne velja za zunanje sodelavce, začasne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake; poziva agencijo, naj posodobi svojo politiko, da bo vključevala tudi zunanje sodelavce, začasne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake, ter organu za podelitev razrešnice poroča v zvezi s tem; |
14. |
ugotavlja, da je bilo spletno mesto agencije leta 2015 povsem prenovljeno in objavljeno v 25 jezikih, dopolnjuje pa ga tudi wiki OSH s podrobnimi informacijami o najrazličnejših varnostnih in zdravstvenih temah; z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija pri tem projektu sodelovala s centrom za prevajanje in za službe, ki spletno mesto upravljajo, razvila novo funkcijo, ki zelo olajšuje upravljanje prevodov in ki bo na voljo tudi drugim agencijam in organom; |
Notranja revizija
15. |
ugotavlja, da ob izteku leta 2015 v zvezi z agencijo niso obstajala nezaključena „kritična“ ali „zelo pomembna“ priporočila iz revizij, ki jih je opravila služba Komisije za notranjo revizijo; potrjuje, da je ta služba junija 2015 zaključila še zadnje nezaključeno zelo pomembno priporočilo iz revizije poročanja in sestavnih elementov izjave o zanesljivosti, ki jo je opravila leta 2013; ugotavlja, da je agencija ukrepala v zvezi z zadnjimi priporočili iz revizij te službe v letih 2012 in 2013, ki so bila tej službi posredovana v pregled; |
Uspešnost
16. |
je seznanjen, da je bil načrt agencije za neprekinjenost poslovanja temeljito pregledan in preizkušen in da je bila sprejeta končna različica; ugotavlja, da je oddelek agencije za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo začel sodelovati s skupino Unije za odzivanje na računalniške grožnje, da bi izboljšali varnost IT; ugotavlja, da agencija uporablja lastno orodje za evidentiranje težav s programsko opremo, tako da dobavitelji ravnajo odgovorneje in da je zgodovina posameznih težav dostopnejša; |
Druge pripombe
17. |
se zaveda vloge, ki jo ima agencija pri izvajanju strateškega okvira EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020; je seznanjen s pomembnostjo dela agencije v zvezi s tem, pa tudi dela znanstvenega odbora za omejitve poklicne izpostavljenosti ter svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu, v okviru zavezujočih omejitev poklicne izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem iz Direktive 2004/37/ES (2); |
18. |
ceni prispevek agencije k spodbujanju zdravih in varnih delovnih mest v Uniji in onkraj nje; je seznanjen z napredkom pri izvajanju večletnega strateškega programa, zlasti pilotnega projekta o bolj varnem in zdravem delu za vse starosti ter interaktivnega spletnega orodja za oceno tveganja; |
19. |
poziva agencijo, naj še naprej skrbno spremlja, analizira in poroča o razmerah na področju varnosti ter zdravja pri delu in podaja pobude za njihovo izboljšanje; |
20. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (3) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 20.12.2013, str. 1).
(2) Direktiva 2004/37/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (UL L 158, 30.4.2004, str. 50).
(3) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/299 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1707
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0053/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (4), zlasti člena 14, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0116/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorici Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 179.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 216, 20.8.1994, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/300 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1708
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije za oskrbo Euratom za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije za oskrbo Euratom za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije za oskrbo Euratom za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0069/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 1(2), |
— |
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/114/ES, Euratom z dne 12. februarja 2008 o določitvi statuta Agencije za oskrbo Euratom (4), zlasti člena 8 Priloge, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0126/2017), |
1. |
podeli razrešnico generalni direktorici Agencije za oskrbo Euratom glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Agencije za oskrbo Euratom, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 184.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 41, 15.2.2008, str. 15.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/301 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1709
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije za oskrbo Euratom za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije za oskrbo Euratom za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0126/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Agencije za oskrbo Euratom (v nadaljevanju: agencija) kažejo, da je njen proračun v proračunskem letu 2015 znašal 125 000 EUR, kar je 20,19 % več kot leta 2014; ker 119 000 EUR (95,2 %) proračuna agencije izvira iz proračuna Unije in 6 000 EUR (4,8 %) iz lastnih prihodkov (bančne obresti na vplačani kapital); |
B. |
ker je Računsko sodišče v svojem poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov agencije za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja sredstev za prevzem obveznosti zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 98,92 %, kar je 7,84 % več kot leta 2014; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja sredstev za plačila znašala 62,86 %, kar je 18,27 % manj kot leta 2014; poziva agencijo, naj v prihodnosti v največji možni meri spoštuje načelo enoletnosti; |
2. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je stopnja prenosov odobrenih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, za naslov II (odhodki iz poslovanja) znašala 41 482 EUR (50,5 %), v primerjavi z 8 970 EUR (14,9 %) leta 2014; na podlagi podatkov agencije ugotavlja, da so bili ti prenosi povezani z nabavo strojne opreme IT in svetovalnimi storitvami, naročenimi v četrtem četrtletju leta 2015, ki so se nadaljevale tudi po koncu leta, predvsem zaradi zamud pri sprejemanju odločitev glede možnosti uporabe okvirnih pogodb GD za informatiko Komisije (DIGIT); |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
3. |
ugotavlja, da je agencija ob koncu leta 2015 imela 17 zaposlenih in da so vsi uradniki Komisije; poleg tega ugotavlja, da eno delovno mesto pogodbenega uslužbenca ni bilo zapolnjeno, potem ko je prejšnji uslužbenec dal odpoved; |
Druge pripombe
4. |
na podlagi podatkov agencije ugotavlja, da je v letu 2015 obdelala 375 transakcij, vključno s pogodbami, spremembami in obvestili o dejavnostih z začetka cikla, da bi zagotovila zanesljivo oskrbo z jedrskim materialom; |
5. |
ugotavlja, da je agencija leta 2015 pripravila in svojemu svetovalnemu odboru predložila osnutek predloga za spremembo pravil, da bi jih uskladila s trenutnimi tržnimi praksami; poleg tega ugotavlja, da bo, če bo sprejet, to prvi pregled pravil vse od leta 1975; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o novostih pri spreminjanju teh pravil; |
6. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/302 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1710
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Agencije za oskrbo Euratom za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije za oskrbo Euratom za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije za oskrbo Euratom za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0069/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 1(2), |
— |
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/114/ES, Euratom z dne 12. februarja 2008 o določitvi statuta Agencije za oskrbo Euratom (4), zlasti člena 8 Priloge, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0126/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Agencije za oskrbo Euratom za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje generalni direktorici Agencije za oskrbo Euratom, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 184.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 41, 15.2.2008, str. 15.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/303 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1711
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2015 z odgovori fundacije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice fundaciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0049/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EGS) št. 1365/75 Sveta z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (4), zlasti člena 16, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0111/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorju Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer glede izvrševanja proračuna fundacije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 188.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 139, 30.5.1975, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/304 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1712
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0111/2017), |
A. |
ker je iz računovodskih izkazov Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (v nadaljevanju: fundacija) razvidno, da je končni proračun fundacije v proračunskem letu 2015 znašal 20 860 000 EUR, kar je 0,42 % več kot leta 2014; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu fundacije za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov fundacije za leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker Parlament med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
ugotavlja, da si je fundacija prizadevala povečati število izjav o interesih in življenjepisov, ki so na voljo na njenem spletnem mestu, in da je bil njen cilj zbrati izjave vseh članov upravnega odbora, ker naj bi bil po izteku mandata sedanjega odbora novembra 2016 imenovan nov upravni odbor; vendar ugotavlja, da nekateri življenjepisi in izjave o interesih članov upravnega odbora še vedno manjkajo; poziva fundacijo, naj pridobi in objavi te dokumente, da bi javnosti omogočila potreben nadzor nad svojim vodstvom; |
2. |
ugotavlja, na podlagi poročila Računskega sodišča, da je opažanje iz poročila Računskega sodišča za leto 2013 o celovitem sporazumu o sedežu med fundacijo in državo članico, ki gosti fundacijo, označeno kot „zaključeno“; |
3. |
ugotavlja, na podlagi poročila Računskega sodišča, da je opažanje iz poročila Računskega sodišča za leto 2014 o neskladnosti fundacije s kadrovskimi predpisi označeno kot „zaključeno“; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
4. |
ugotavlja, da si fundacija prizadeva za uresničitev delovnega programa v celoti, za kar je treba proračunska sredstva porabiti v celoti; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 99,9 %, stopnja izvrševanja odobrenih plačil pa 87,35 %, kar je 7,55 % več kot leta 2014; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
5. |
ugotavlja, da je glede na poročilo Računskega sodišča stopnja sredstev za prevzem obveznosti v okviru naslova III (odhodki iz poslovanja), prenesenih v leto 2016, znašala 2 135 164 EUR (31,2 %), leta 2014 pa 3 814 156 EUR (53,7 %); priznava, da so sredstva za prevzem obveznosti visoka predvsem zaradi večletnih projektov, ki se izvajajo v skladu s časovnim načrtom; |
6. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; pozdravlja dejstvo, da je fundacija skupaj z Računskim sodiščem vzpostavila postopek, ki omogoča pregledno razlikovanje med „načrtovanimi“ in „nenačrtovanimi“ prenosi; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
7. |
ugotavlja, da je svetovalni odbor fundacije za javna naročila in pogodbe (ACPC), ki poda mnenje o predlogih pogodb z vrednostjo najmanj 250 000 EUR, v letu 2015 pregledal pet dosjejev in da so bila vsa njegova mnenja pozitivna; poleg tega ugotavlja, da je ACPC izvedel naknadno letno preverjanje dveh izmed petih javnih naročil, oddanih leta 2015; ugotavlja, da je bil ACPC zadovoljen, da je fundacija upoštevala postopek za oddajo javnih naročil, čeprav je izdal posamezne pripombe in priporočila; |
Uspešnost
8. |
ugotavlja, da cilj fundacije v višini 80 % v zvezi s številom načrtovanih projektov v njenem delovnem programu ni bil dosežen, čeprav je fundacija v primerjavi z letom 2014 izboljšala svojo uspešnost; ugotavlja, da so vzroki, da fundacija ni izpolnila cilja, večinoma povezani z zamudami izvajalcev in pičlimi kadrovskimi viri; nadalje ugotavlja, da je bilo za leto 2016 načrtovano in izvajano bolj uresničljivo število projektov in ciljev, ki je v skladu z zmanjšanimi viri fundacije; je zaskrbljen, da s trenutnimi možnostmi glede virov vseevropske raziskave fundacije dolgoročno niso zagotovljene in da se fundacija kljub odločnim zahtevam upravnega odbora ne more zavezati dodatnemu delu, kot so migranti in begunci ali neprijavljeno delo; poziva fundacijo in Komisijo, naj obravnavata pomanjkanje kadrovskih virov in organu za podelitev razrešnice poročata o možnih rešitvah; |
9. |
je zaskrbljen, da je splošno 10-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih vplivalo na zamude pri nekaterih projektih fundacije in prispevalo k težavnim razpravam z uradom upravnega odbora v zvezi z negativnimi prednostnimi nalogami; priznava, da je fundacija uspela uresničiti zmanjšanja, ki jih je naložila Komisija, čeprav so bila v prejšnjih letih zasedena vsa delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom; poziva Komisijo, naj zagotovi, da nadaljnji ukrepi za prihranek stroškov ne bi ovirali zmožnosti fundacije za izvajanje njenih nalog; poziva proračunski organ, naj to upošteva v proračunskem postopku; |
Notranje kontrole
10. |
ugotavlja, da se je koordinator notranje kontrole v skladu s prednostnimi nalogami, ki so bile opredeljene leta 2014, osredotočil na nadaljnji razvoj treh standardov notranje kontrole v zvezi z dodeljevanjem osebja in mobilnostjo, postopki in procesi ter upravljanjem dokumentov; poleg tega ugotavlja, da sta se dva člana odbora za notranjo kontrolo udeležila usposabljanja za izvajalce usposabljanj v zvezi z bojem proti goljufijam, ki ga je organiziral Evropski urad za boj proti goljufijam; |
Notranja revizija
11. |
ugotavlja, da služba za notranjo revizijo (IAS) v letu 2015 v fundaciji ni izvedla revizije; ugotavlja, da so bila tri neizvedena priporočila iz revizije „upravljanje odnosov s strankami in odnosov z deležniki“, ki jo je IAS izvedel leta 2013, zaključena leta 2015; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov ter preglednost
12. |
pozdravlja dejstvo, da je fundacija leta 2016 svoje osebje ozaveščala o navzkrižjih interesov in politikah za boj proti goljufijam s posebnim usposabljanjem, ki je bilo na voljo vsem članom osebja; poleg tega z zadovoljstvom ugotavlja, da se načrtuje, da bodo ta usposabljanja postala standardni element uvajalnega programa za nove člane osebja; |
Druge pripombe
13. |
ugotavlja, da se je leta 2015 17 članov osebja udeležilo dvodnevnega srečanja zunaj prostorov, stroški za to pa so znašali 2 136 EUR (126 EUR na osebo); |
14. |
ugotavlja, da je platforma eTendering učinkovita za upravljanje javnih razpisov, ki zajema objavo razpisne dokumentacije in odgovarjanje na vprašanja v zvezi s specifikacijami in postopkom; |
15. |
pozdravlja objavo sedanjega programskega dokumenta 2017–2020, ki določa politični in institucionalni okvir za program, opisuje večletni program za štiriletno obdobje, in določa delovni program za leto 2017; |
16. |
poudarja, da mora država članica gostiteljica fundaciji zagotoviti najboljše možne pogoje za njeno delovanje, vključno z večjezičnim, evropsko usmerjenim izobraževanjem in ustreznimi prometnimi povezavami; |
17. |
ugotavlja, da se potrebna ureditev v zvezi z nastanitvijo, ki naj bi jo fundacija zagotovila v državi članici gostiteljici, določi v sporazumu o sedežu med fundacijo in to državo članico; |
18. |
je seznanjen z napredkom fundacije pri izvajanju trenutnega štiriletnega programa za obdobje 2013–2016 o raziskavah za pomoč pri oblikovanju socialnih in delavskih politik; pozdravlja njen prispevek k oblikovanju politik s številnimi kakovostnimi raziskavami javnega mnenja, študijami, predstavitvami, prireditvami in projekti, s katerim želi stalno izboljševati življenjske in delovne pogoje v Uniji; je seznanjen z začetkom pilotnega projekta Evropskega parlamenta o prihodnosti proizvodnje v Evropi; meni, da je pomembno tudi, da še naprej tesno sodeluje z Odborom Parlamenta za zaposlovanje in socialne zadeve in je tako vključena v konstruktivne in na dokazih temelječe razprave; poziva fundacijo, naj še naprej skrbno spremlja, analizira in poroča o življenjskih in delovnih razmerah ter posreduje strokovno mnenje za njihovo izboljševanje; |
19. |
ugotavlja, da fundacija predvsem veliko prispeva k podpori institucijam Unije, kot se odraža v kazalnikih uspešnosti, predstavljenih v konsolidiranem letnem poročilu o dejavnostih; |
20. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/307 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1713
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2015 z odgovori fundacije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice fundaciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0049/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EGS) št. 1365/75 Sveta z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (4), zlasti člena 16, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0111/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 188.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 139, 30.5.1975, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/308 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1714
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Eurojusta za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Eurojusta za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Eurojusta za proračunsko leto 2015 z odgovori Eurojusta (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Eurojustu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0056/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (4), zlasti člena 36, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0129/2017), |
1. |
podeli razrešnico upravnemu direktorju Eurojusta glede izvrševanja proračuna Eurojusta za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje upravnemu direktorju Eurojusta, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 193.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 63, 6.3.2002, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/309 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1715
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Eurojusta za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Eurojusta za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0129/2017), |
A. |
ker je iz računovodskih izkazov Eurojusta razvidno, da je njegov končni proračun v proračunskem letu 2015 znašal 33 818 351 EUR; ker celotni proračun Eurojusta izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu Eurojusta za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov Eurojusta ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
priznava, da so bili glede na ugotovitve iz poročila Računskega sodišča v zvezi s spremljanjem prejšnjih razrešnic sprejeti popravljalni ukrepi, pri čemer sta bili dve pripombi označeni kot „se izvaja“, ena pa kot „ni relevantno“; |
2. |
priznava, da Eurojust ob posvetovanju z generalnima direktoratoma Komisije za pravosodje in potrošnike ter za proračun ocenjuje uporabo diferenciranih sredstev, da bi zagotovil financiranje operativnih dejavnosti, ki jih ni mogoče načrtovati vnaprej in se morajo izvajati skozi vse leto; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
3. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 99,99 %, kar je 0,17 % več kot leta 2014; ugotavlja tudi, da je stopnja izvrševanja odobrenih plačil znašala 89 %, kar je 1,69 % več kot leta 2014; |
4. |
obžaluje, da se je Eurojust zaradi znanih strukturnih težav z njegovim financiranjem soočal s težavami pri razpoložljivosti proračunskih sredstev in da se je že drugo leto zapored moral zateči k blažitvenim ukrepom, predvidenim v spremembi proračuna; obžaluje, da je moral zaradi finančne negotovosti preložiti nekatere od svojih tekočih dejavnosti in dragocene tehnološke spremembe; zahteva, da Eurojust in Komisija rešita znane strukturne težave in v prihodnjih letih zagotovita ustrezno raven financiranja; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
5. |
ugotavlja, da je bil iz leta 2014 v leto 2015 prenesen znesek v višini 4 246 726 EUR, od katerega je bilo porabljenega 87,6 %; ugotavlja tudi, da je bil ob koncu leta razveljavljen znesek v višini 525 194 EUR, kar predstavlja podoben znesek, kot je bil razveljavljen v letu 2014; |
6. |
je seznanjen, da je glede na ugotovitve iz poročila Računskega sodišča obseg prenesenih odobrenih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, v naslovu II (upravni odhodki) znašal 1 600 000 EUR (21 %) v primerjavi s 1 500 000 EUR (20 %) v letu 2014; priznava, da se ti prenosi nanašajo predvsem na posebne pogodbe za varnostne in gostinske storitve, projekte IKT, strojno opremo in vzdrževanje, svetovanje in projektne stroške za nove prostore ter storitve, naročene konec leta in zagotovljene v letu 2016; |
7. |
ugotavlja, da so prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij lahko pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
8. |
ugotavlja, da je Eurojust podpisal 23 pogodb v vrednosti več kot 15 000 EUR, kar je 14 % manj kot v letu 2014; ugotavlja, da je bil odprti postopek za oddajo javnega naročila uporabljen za 82,6 % pogodb, kar predstavlja 95,44 % razpisnih sredstev; |
9. |
ugotavlja, da je bila stopnja prostih delovnih mest Eurojusta na dan 31. decembra 2015 2,4 %, na dan 31. decembra 2014 pa 4,8 %; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo izpolnjenega 97,6 % kadrovskega načrta za leto 2015; |
10. |
ugotavlja, da je Eurojust v letu 2015 že drugič zmanjšal število delovnih mest, kar je 2 % ali štiri delovna mesta, da bi dosegel cilj 5-odstotnega zmanjšanja osebja, ki sta ga potrdila Parlament in Svet; poleg tega ugotavlja, da je bilo treba v letu 2016 na področju upravne podpore izvesti zadnje zmanjšanje števila zaposlenih, kar je znašalo 1 % ali tri delovna mesta; priznava, da se je z zmanjšanjem števila zaposlenih povečal delež operativnih delovnih mest v tej organizaciji; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
11. |
ugotavlja, da je Eurojust ponovno potrdil ključno vlogo jasnih pravil o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti pri doseganju kulture zaupanja in boju proti goljufijam, kot je določeno v členu 22c kadrovskih predpisov; ugotavlja, da Eurojust pripravlja nova pravila o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti; poudarja, da je na kolegiju Eurojusta 4. oktobra 2016 že bila opravljena predhodna razprava o osnutku pravil; poziva Eurojust, naj še naprej poroča o tem postopku in poznejšem sprejetju svojih pravil o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti; |
12. |
opaža, da so kratki povzetki življenjepisov članov kolegija objavljeni na spletu, ne pa tudi izjave o interesih; v zvezi s tem ugotavlja, da je januarja 2016 kolegij Eurojusta sprejel smernice za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov; ugotavlja tudi, da Eurojust trenutno končuje postopek zbiranja izjav o interesih, ki bodo pozneje objavljene na njegovem spletnem mestu; poziva Eurojust, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o napredku v zvezi s tem; |
13. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Eurojust ni predvidel nobenega preverjanja ali posodabljanja izjav o interesih strokovnjakov, članov kolegija in osebja; |
14. |
obžaluje, da uprava in člani neodvisnega skupnega nadzornega organa niso objavili izjav o interesih; poziva, naj te izjave nemudoma objavijo; poziva Eurojust, naj sprejme praktična vodnika o institucionalnem vodenju in o navzkrižju interesov v skladu s smernicami Komisije iz decembra 2013 ter določi jasna pravila proti izmeničnemu zaposlovanju uradnikov v javnem in zasebnem sektorju (pojav „vrtljivih vrat“); |
Notranja revizija
15. |
je seznanjen z navedbo iz letnega poročila Eurojusta, da je služba Komisije za notranjo revizijo zaradi omejenih virov za revizije IT preložila revizijo spremljanja in poročanja/temeljnih gradnikov zanesljivosti, ki je nato bila končno opravljena januarja 2016; z zanimanjem pričakuje naslednje letno poročilo Eurojusta in podrobnejše informacije o reviziji; |
16. |
ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo do 27. marca 2015 zaključila vsa predhodno neuresničena priporočila; opozarja, da je služba za notranjo revizijo leta 2014 revidirala upravljanje ter organizacijo koordinacijskih sestankov in koordinacijskih centrov v Eurojustu; ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo leta 2015 izdala končno revizijsko poročilo z enim priporočilom, označenim kot „pomembno“; z zadovoljstvom ugotavlja, da je Eurojust izvedel popravljalne ukrepe, saj je priporočilo označeno kot „zaključeno“; |
17. |
ugotavlja, da je izvajanje projekta za izboljšanje računovodskega sistema na podlagi nastanka poslovnega dogodka omogočilo učinkovitejšo izrabo človeških virov uprave Eurojusta, medtem ko je novo orodje za registracijo časa (eRecording), ki ga od aprila 2015 za vse osebje uprave uporablja upravni direktor, predstavljalo korak naprej k spremljanju in poročanju na podlagi dejavnosti; |
Druge pripombe
18. |
spodbuja Eurojust, naj še naprej prednostno obravnava terorizem, trgovino z ljudmi in tihotapljenje ter kibernetsko kriminaliteto; pozdravlja dejstvo, da se države članice pogosteje udeležujejo usklajevalnih srečanj in uporabljajo koordinacijske centre ter da cenijo večjo udeležbo tretjih držav v skupnih preiskovalnih ekipah; pozdravlja, da število primerov, v katerih države članice zahtevajo pomoč Eurojusta, še narašča in se je v primerjavi z letom 2014 povečalo za 23 %; meni, da bi bilo treba njegov proračun temu ustrezno povečati; |
19. |
je seznanjen, da se Eurojust v sodelovanju z državo članico gostiteljico pripravlja na preselitev v svoje nove prostore; ugotavlja, da se je gradnja prostorov začela spomladi 2015, selitev pa je bila načrtovana za pomlad 2017; poziva Eurojust, naj organu za podelitev razrešnice tudi v prihodnje poroča o selitvi v nove prostore ter pripravi približno oceno celotnih stroškov selitve; |
20. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja veliko neravnovesje med spoloma v višjem vodstvu Eurojusta in med člani njegovega kolegija; poziva Eurojust, naj čim prej popravi to neravnovesje in o rezultatih obvesti Evropski parlament in Svet; |
21. |
ugotavlja, da ima Eurojust 7 službenih vozil, katerih stroški znašajo 20 000 EUR na leto; |
22. |
ugotavlja, da je 64 zaposlenih v letu 2015 opravljalo dejavnosti zunaj prostorov, stroški za to pa so znašali 9 346,98 EUR (146,04 EUR na osebo); |
23. |
obžaluje, da je Eurojust v letnem poročilu za leto 2015 navedel, da korupcija ni med prednostnimi nalogami Unije; ugotavlja, da tej izjavi nasprotuje 90 primerov korupcije, v katerih je bil Eurojust po navedbah iz svojega letnega poročila v letu 2015 zaprošen za strokovno mnenje (dvakrat več kot v letu 2014); priznava, da so bile Grčija, Romunija in Hrvaška države članice, ki so vložile največ zahtev v zvezi s primeri korupcije; |
24. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/312 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1716
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Eurojusta za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Eurojusta za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Eurojusta za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori Eurojusta (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Eurojustu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0056/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (4), zlasti člena 36, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0129/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Eurojusta za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje upravnemu direktorju Eurojusta, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 193.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 63, 6.3.2002, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/313 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1717
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega policijskega urada (Europol) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2015 z odgovori urada (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice uradu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0070/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (4), zlasti člena 43, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0107/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorju Evropskega policijskega urada glede izvrševanja proračuna urada za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropskega policijskega urada, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 198.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 121, 15.5.2009, str. 37.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/314 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1718
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega policijskega urada (Europol) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0107/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropskega policijskega urada (v nadaljnjem besedilu: urad) kažejo, da je končni proračun urada za proračunsko leto 2015 znašal 94 926 894 EUR, kar je 12,55 % več kot leta 2014; ker je bilo to povečanje posledica novih oziroma dodatnih nalog zaradi razširitve mandata urada; |
B. |
ker je Računsko sodišče v svojem poročilu o zaključnem računu urada za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov urada ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
ugotavlja, da je bila pripomba glede učinkovitosti postopkov javnega naročanja iz poročila Računskega sodišča za leto 2013 v poročilu Računskega sodišča za leto 2015 označena kot „izvedena“; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna z 99,80 % visoka, kar kaže, da so bile obveznosti prevzete pravočasno; je seznanjen s tem, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 89 %, kar je 4 % več kot leta 2014; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
3. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da so prenosi odobrenih proračunskih sredstev v naslovu II (upravni odhodki) znašali 42 000 000 EUR (oz. 41 %), v primerjavi z 1 900 000 EUR (oz. 27 %) leta 2014; je seznanjen s tem, da so se ti prenosi nanašali zlasti na gradbena dela, za katera do konca leta 2015 še niso bili prejeti računi oz. do takrat še niso bila končana; potrjuje, da se bo urad nadalje trudil zagotoviti učinkovito in skladno izvrševanje proračuna, zlasti kar zadeva prenose v zvezi z upravnimi odhodki; ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
Postopki javnega naročanja in zaposlovanja
4. |
ugotavlja, da je bilo konec leta 2015 v uradu skupaj zaposlenih 627 oseb, od tega 483 uslužbencev v kadrovskem načrtu, 140 pogodbenih uslužbencev in štirje lokalni uslužbenci; ugotavlja tudi, da je bilo v uradu zaposlenih 386 oseb, ki niso njegovi uslužbenci (napoteni nacionalni strokovnjaki, uradniki za zvezo in uslužbenci uradov za zvezo, pripravniki in izvajalci); je seznanjen s tem, da je urad v letu 2015 na novo zaposlil 86 ljudi (45 začasnih in 41 pogodbenih uslužbencev) ter da je 62 uslužbencev urad zapustilo (49 začasnih in 13 pogodbenih uslužbencev); |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
5. |
ugotavlja, da so življenjepisi in izjave o odsotnosti navzkrižja interesov direktorja urada in njegovih namestnikov od septembra 2015 objavljeni na spletnem mestu urada; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pa na spletnem mestu niso objavljeni življenjepisi in izjave o interesih članov upravnega odbora urada; ugotavlja, da naj bi se Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (nova uredba o Europolu) začela uporabljati 1. maja 2017; je seznanjen s tem, da bo upravni odbor urada, potem ko se bo nova uredba o Europolu začela uporabljati, sprejel pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov v zvezi s svojimi člani, tudi v zvezi izjavami o interesih; poziva urad, naj na svojem spletnem mestu objavi življenjepise in izjave o interesih članov upravnega odbora urada ter javnosti omogoči potreben nadzor nad višjim vodstvom, prav tako pa naj organu za podelitev razrešnice poroča o sprejetju in izvajanju pravil o navzkrižju interesov; |
6. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da urad – v skladu s posebno naravo in vlogo urada – uporablja strog regulativni okvir za preverjanje točnosti podatkov v izjavah o interesih, ki jih predložijo strokovnjaki, člani upravnega odbora in uslužbenci, in da, kadar je to potrebno, sodeluje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF); |
7. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da se za to, da se zagotovi, da v ustreznih ključnih sektorjih (zaposlovanje, javna naročila in uslužbenci, ki zapuščajo organizacijo) ni navzkrižja interesov, za vsak primer posebej opravi analiza javnih virov, v zvezi z razpisnimi postopki v okviru veljavnih okvirnih pogodb na področju IKT (svetovanje) in postopki s pogajanji iz člena 134 pravil uporabe finančne uredbe (2) pa se sistematično preverjajo izjave o navzkrižju interesov za ustrezne uslužbence, da bi ugotovili, ali so povezani s podjetji, ki sodelujejo pri razpisih, z zadovoljstvom ugotavlja tudi, da se izvajajo tudi dodatna preverjanja za vsak primer posebej; |
8. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je urad konec leta 2016 dopolnil ureditve glede prijavljanja nepravilnosti; |
9. |
opaža, da urad trenutno uporablja strategijo Komisije za boj proti goljufijam; ugotavlja, da bo urad, potem ko se bo maja 2017 začela uporabljati nova uredba o Europolu, pravno obvezan oblikovati lastno strategijo za boj proti goljufijam; ugotavlja tudi, da namerava urad članom svojega upravnega odbora predstaviti osnutek te strategije, da bi zagotovil, da bo sprejeta preden začne veljati nova uredba o Europolu; poziva urad, naj organu za podelitev razrešnice poroča o napredku v zvezi s strategijo za boj proti goljufijam; |
Notranje kontrole
10. |
ugotavlja, da je urad leta 2015 pri dejavnostih v zvezi z obvladovanjem tveganj osredotočil na obravnavanje notranjih tveganj in na področja, za katera so Računsko sodišče, služba za notranjo revizijo, funkcija notranje revizije in Evropski varuh človekovih pravic ugotovili, da so potrebne izboljšave; poleg tega ugotavlja, da so dejavnosti obvladovanja tveganja vključevale tudi spremljanje tveganja, ki vpliva na glavne poslovne cilje, določene v delovnem programu za leto 2015; ugotavlja tudi, da je bilo konec leta 2015 v evidenci poslovnega tveganja urada zabeleženih 12 poslovnih tveganj in 19 ustreznih blažilnih ukrepov, od katerih jih je bilo leta 2015 izvedenih ali obravnavanih 84 %; |
Notranja revizija
11. |
ugotavlja, da je bilo leta 2015 obravnavanih 75 % vseh nerešenih revizijskih priporočil Računskega sodišča, službe za notranjo revizijo, skupnega nadzornega organa Europola, uradnika Komisije za varstvo podatkov in funkcije notranje revizije, ki so bila označena kot kritična oz. zelo pomembna; poziva urad, naj organu za podelitev razrešnice poroča o napredku pri izvajanju preostalih priporočil oz. o vzrokih, zaradi katerih se je odločil, da jih ne bo obravnaval; |
12. |
ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo leta 2015 izvedla revizijo upravljanja odnosov z deležniki; poleg tega ugotavlja, da je v zvezi s to revizijo izdala štiri priporočila, od katerih nobeno ni bilo označeno kot kritično oz. zelo pomembno; |
Druge pripombe
13. |
ugotavlja, da so pristojni organi na Nizozemskem, kjer je sedež urada, ocenili trenutne grožnje kot znatne (stopnja 4 od 5); ugotavlja, da je urad v tesnem stiku s pristojnimi nizozemskimi organi, da bi stalno ocenjeval posledice tega za urad, vključno s situacijskimi varnostnimi ukrepi ter prilagoditvami ureditev za neprekinjeno delovanje; |
14. |
ugotavlja, da so razvijajoče se zmogljivosti urada, zlasti Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti in od leta 2016 Evropskega centra za boj proti terorizmu, okrepile profil urada na področju boja proti kibernetskim grožnjam; prav tako ugotavlja, da ima urad vzpostavljen sistem za upravljanje informacijske varnosti, ki se stalno posodablja v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi in primeri najboljše prakse iz sektorja; |
15. |
ugotavlja, da je urad leta 2016 posodobil svojo omrežno arhitekturo IKT, da bi okrepil zaščito svojih glavnih poslovnih podatkov ter z njimi povezanih sistemov, vključno z zmogljivostjo za izmenjavo informacij z državami članicami in tretjimi stranmi; poleg tega ugotavlja, da je bilo kot del teh ukrepov omrežje, ki gosti osrednje poslovne podatke in sisteme, razvrščeno v stopnjo CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL; |
16. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da nov pravni okvir urada, ki se bo začel uporabljati maja 2017, določa dodatne ukrepe, kar zadeva zagotavljanje posebnih informacij o delu urada organu za podelitev razrešnice, tudi o občutljivih operativnih zadevah; |
17. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da ima urad obsežne dogovore in sporazume o delitvi storitev zmogljivosti, tudi skupne razpisne postopke z državo gostiteljico, več operativnih in strateških sporazumov z različnimi drugimi agencijami in sporazum o nepovratnih sredstvih z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino, poleg tega pa, kar zadeva pristop žariščnih točk, tesno sodeluje s Frontexom; |
18. |
ugotavlja, da ima urad 16 službenih avtomobilov (vključno z enim specializiranim vozilom za operativne dejavnosti), stroški zanje pa so znašali 73 000 EUR (37 000 EUR za vzdrževanje, 16 000 EUR za zavarovanje/dovoljenja in 20 000 EUR za gorivo); |
19. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da urad uporablja sporno zasebno podatkovno zbirko WorldCheck, v kateri so posamezniki in organizacije pogosto samo na osnovi javno dostopnih virov ter brez ustrezne preiskave, preglednosti in učinkovitih pravnih sredstev povezani s terorizmom; poziva urad, naj Odboru Parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pojasni, kako je to zasebno podatkovno zbirko uporabljal pri delu, da bo mogoče oceniti, ali je bila uporaba javnih sredstev za nakup licenc za WorldCheck upravičena; |
20. |
pozdravlja, da urad uspešno in učinkovito zagotavlja proizvode in storitve, ki jih od njega pričakujejo pristojni organi kazenskega pregona v državah članicah in partnerji, s katerimi sodeluje; priznava, da je bilo z omrežno aplikacijo za varno izmenjavo informacij (SIENA) obdelanih 732 000 operativnih sporočil in da je bilo v zvezi s tem sproženih skoraj 40 000 zadev, da je bilo z informacijskim sistemom Europola (EIS) opravljenih več kot 633 000 iskalnih poizvedb ter da je urad pomagal pri 812 operacijah, pripravil več kot 4 000 operativnih poročil in usklajeval 98 skupnih ukrepov; |
21. |
poudarja, da je bil zaradi terorističnih napadov, migracijske krize in agende Komisije za varnost in o migracijah mandat urada razširjen, njegov proračun povečan in da je dobil kadrovske okrepitve; pozdravlja uspešno delo urada pri ustanovitvi enote za prijavljanje internetnih vsebin, Evropskega centra za boj proti tihotapljenju migrantov (EMSC) in Evropskega centra za boj proti terorizmu (ECTC); ga spodbuja, naj se osredotoči na razvoj teh treh novih instrumentov; |
22. |
spodbuja urad, naj poenostavi postopke v zvezi z analitičnimi delovnimi datotekami in uvedbo novega Europolovega analitičnega sistema ter zagotovi vire, ki so potrebni za zagotovitev visoke ravni varnosti, zasebnosti in varstva podatkov; |
23. |
spodbuja urad, naj si še naprej prizadeva za boljšo izmenjavo informacij med partnerji ter za boljše sodelovanje z državami članicami, nacionalnimi organi kazenskega pregona in Eurojustom za namene boja proti terorizmu, pri tem pa povsem spoštuje pravila o varstvu podatkov in zasebnosti, vključno z načelom omejitve namena; ga poziva, naj posveti večjo pozornost predstavitvi svojega dela prek spletnih platform; |
24. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (3) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).
(2) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).
(3) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/318 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1719
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega policijskega urada (Europol) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2015 z odgovori urada (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice uradu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0070/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (4), zlasti člena 43, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0107/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropskega policijskega urada, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 198.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 121, 15.5.2009, str. 37.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/319 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1720
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0050/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (4), zlasti člena 21, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0146/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 203.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 53, 22.2.2007, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/320 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1721
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0146/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljevanju: agencija) kažejo, da je njen končni proračun v proračunskem letu 2015 znašal 21 229 000 EUR, natanko toliko kot v letu 2014; ker 98,23 % proračuna agencije izvira iz proračuna Unije; |
B. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
C. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti računovodskih izkazov agencije za proračunsko leto 2015 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna tako kot prejšnje leto dosegla 100 %, stopnja izvrševanja plačil pa 71,62 %, kar je 2,17 % več kot leto prej; potrjuje, da visoka skupna raven prevzetih obveznosti kaže, da so bile proračunske obveznosti prevzete pravočasno; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
2. |
ugotavlja, da so prevzete obveznosti, prenesene v leto 2016 v naslovu III (operativni odhodki), znašale 5 723 282 EUR (70 %), v primerjavi s 5 848 956 EUR (75 %) v letu prej; je seznanjen z navedbo iz poročila Računskega sodišča, da so ti prenosi v glavnem posledica narave dejavnosti agencije, med drugim izvajanja študij, ki lahko trajajo več mesecev in se pogosto zavlečejo v naslednje leto; |
3. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračunskih sredstev, prenesenih iz leta 2014 v leto 2015, leta 2015 znašala 98,32 %, pri čemer je bilo storniranih le 104 366,35 EUR, kar je 1,61 % celotnega zneska; |
4. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
Prerazporeditve
5. |
ugotavlja, da sta bili leta 2015 upravnemu odboru v odobritev predloženi dve proračunski prerazporeditvi, s katerima je bilo med posameznimi naslovi prerazporejenih skupaj 835 734 EUR; ugotavlja, da sta se ti prerazporeditvi nanašali predvsem na porazdelitev presežka pri upravnih odhodkih med operativne projekte oziroma odhodke iz poslovanja; z zadovoljstvom ugotavlja, da sta bili višina in narava prerazporeditev v letu 2015 skladni s finančnimi pravili; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
6. |
potrjuje, da je agencija v letu 2015 ukinila dve začasni delovni mesti (eno AD in eno AST) in tako zmanjšala kadrovski načrt v skladu s splošnimi načeli iz medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini (1); ugotavlja tudi, da je proračunski organ novembra 2015 zaradi nespremenjene situacije v zvezi z azilom in migracijami v kadrovskem načrtu agencije odobril dve novi delovni mesti AD; |
Uspešnost
7. |
ugotavlja, da je agencija v zadnjih letih začela obsežen reformni proces, ki je postopoma pripeljal do nove opredelitve funkcij načrtovanja, spremljanja in ocenjevanja, vključno s popolnejšim sistemom za notranje spremljanje uspešnosti, celovito politiko spremljanja in ocenjevanja ter letnim akcijskim načrtom spremljanja in ocenjevanja; je seznanjen, da se trenutno izvaja pet vnaprejšnjih in štiri naknadne ocene, rezultati pa bodo objavljeni v letnem poročilu o dejavnostih agencije za leto 2016; |
8. |
obžaluje, da mandat agencije še vedno omejuje njeno vlogo pri podpori temeljnih pravic; poudarja, da bi morala imeti agencija možnost na lastno pobudo pripravljati mnenja o zakonodajnih predlogih, njeno področje delovanja pa bi se moralo razširiti na vsa področja pravic, zaščitenih z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno z, na primer, vprašanji policijskega in pravosodnega sodelovanja; |
9. |
pozdravlja solidne rezultate agencije; ugotavlja, da je organizirala 60 prireditev, ki so se jih udeležili ključni partnerji in deležniki, da bi razpravljali o vprašanjih v zvezi s temeljnimi pravicami na različnih tematskih področjih; potrjuje, da je agencija svoje strokovno znanje predstavila na 240 predstavitvah in zaslišanjih, svoje raziskave pa objavila v 32 poročilih in dokumentih; opozarja, da je na zahteve držav članic, institucij Unije in drugih mednarodnih organizacij pripravila 122 mnenj; prav tako pozdravlja njen proaktiven pristop do Parlamenta; |
Notranja revizija
10. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da pri naknadnih kontrolah ob izteku obdobja poročanja niso bili odkriti zneski, ki bi jih bilo treba še izterjati; |
11. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo leta 2015 opravila naknadno revizijo dveh dejavnosti v zvezi z upravljanjem človeških virov in pogodb, ki ju je pregledala konec leta 2013; ugotavlja, da so bila zaradi tega zaključena vsa priporočila, razen enega zelo pomembnega in enega, katerega status je bil spremenjen iz „zelo pomembno“ v „pomembno“; ugotavlja, da so bila vsa priporočila, ki jih je ta služba izdala pred letom 2015, obravnavana in zaključena; |
Preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov ter preglednost
12. |
je seznanjen, da je bil zoper agencijo leta 2015 sprožen sodni postopek pred sodiščem za uslužbence, vendar je to v zadevi T-107/13 P razsodilo v prid agenciji in začelo izterjavo sodnih stroškov od tožnika, medtem ko je agencija v zadevi T-658/13 P izgubila; ugotavlja tudi, da se sodba v združenih zadevah F-25/14 in F-106/13 že izvaja in da je agencija tožnika znova zaposlila in poravnala njegove sodne stroške, pripravlja pa se pritožba; je seznanjen, da zadeva 178/2013/LP varuha človekovih pravic ni povezana z nobenim od sodnih postopkov, v katerih je agencija bila ali je ena od strank; |
13. |
ugotavlja, da je agencija poleg kadrovskih predpisov za svoje uslužbence pripravila še praktični vodnik po obvladovanju in preprečevanju nasprotij interesov, ki vsebuje obširne informacije in nasvete o različnih vprašanjih; ugotavlja tudi, da agencija za zaposlene redno organizira obvezno usposabljanje o etiki in integriteti ter objavlja življenjepise in izjave o interesih vseh dejavnih članov upravnega odbora, znanstvenega odbora in vodstva; |
14. |
je zadovoljen, ker agencija od leta 2012 v skladu s sklepom svojega izvršnega odbora št. 2012/04 (2) uporablja smernice Komisije o prijavljanju nepravilnosti; |
15. |
ugotavlja, da agencija uporablja kodeks dobrega upravnega ravnanja, v skladu s svojo politiko obvladovanja in preprečevanja navzkrižij interesov pa ocenjuje preverjanje finančnih interesov, ki so jih razkrili vodilni ter člani upravnega in znanstvenega odbora, in njihove izjave objavlja na svojem spletnem mestu; |
16. |
je seznanjen, da bo agencija preučila, kako interno prenesti sprejeto Direktivo (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta (3); spodbuja jo, naj uresniči ustrezne določbe te direktive in nato o tem poroča organu za podelitev razrešnice; je seznanjen, da agencija v skladu s sklepom svojega izvršnega odbora št. 2012/04 po analogiji uporablja smernice Komisije o prijavljanju nepravilnosti; poziva jo, naj oceni, ali ne bi bili posebni ukrepi za zaščito prijaviteljev nepravilnosti, kakršne imajo tudi druge agencije, ustreznejši; |
17. |
je seznanjen, da je agencija oblikovala strategijo boja proti goljufijam in po posebni oceni tveganja preučila uvedbo novih kontrol, kjer je to potrebno; ugotavlja tudi, da je to strategijo upravni odbor agencije sprejel na seji decembra 2014, skupaj s povezanim akcijskim načrtom, ki se je med letom 2015 že izvajal; |
18. |
je seznanjen, da agencija načrtuje vključitev standardnega poglavja o preglednosti, odgovornosti in integriteti v svoje letno poročilo; |
Druge pripombe
19. |
se z zaskrbljenostjo seznanja s precej neuravnoteženo zastopanostjo moških in žensk na šestih najvišjih vodstvenih položajih v agenciji, saj je istega spola pet od njih; poziva agencijo, naj odpravi to neravnotežje in o rezultatih čim prej obvesti organ za podelitev razrešnice; |
20. |
je seznanjen, da se je leta 2015 štirih srečanj zunaj prostorov agencije udeležilo 199 zaposlenih in da so skupni stroški znašali 13 860,62 EUR (70 EUR na osebo); |
21. |
pozdravlja dejstvo, da se je agencija v letu 2015 močno osredotočila na izzive v zvezi s temeljnimi pravicami, ki so jim – kakor je zlasti mogoče razbrati iz mnenja agencije o temeljnih pravicah v žariščnih točkah v Grčiji in Italiji – čedalje pogosteje izpostavljeni begunci in migranti na poti v Unijo; potrjuje zlasti, da je agencija občutno okrepila svoje dejavnosti na področju priseljevanja in vključevanja migrantov, vizumov, mejnih kontrol in azilnih postopkov; |
22. |
pozdravlja dejstvo, da je agencija leta 2015 nadaljevala svojo raziskavo o položaju Romov v Uniji, s čimer je prispevala k spremljanju učinkovitosti in pomanjkljivosti politik vključevanja Unije in držav članic; predvsem pozdravlja na raziskavah temelječa priporočila agencije o uspešnem boju proti anticiganizmu ter prizadevanjih za socialno vključevanje Romov; |
23. |
pozdravlja nenehna prizadevanja agencije, da bi svoje ugotovitve na dostopen način predstavila prek družbenih medijev in dosegla čim širše občinstvo; odločno spodbuja nadaljnjo distribucijo njenih izdelkov prek spletnih platform; |
24. |
priporoča, naj se v novi večletni okvir, o katerem trenutno potekajo pogajanja, vključijo predlagana nova tematska področja policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah; poudarja, da je policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe postalo del prava Unije, zaradi česar sedaj sodi v obseg nalog agencije; |
25. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (4) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 20.12.2013, str. 1).
(2) http://fra.europa.eu/sites/default/files/eb_decision_2012_04-whistleblowing_rules.pdf.
(3) Direktiva (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o varstvu nerazkritega strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (UL L 157, 15.6.2016, str. 1).
(4) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/323 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1722
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0050/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (4), zlasti člena 21, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0146/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 203.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 53, 22.2.2007, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/324 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1723
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (zdaj Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: agencija) za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave (2) o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0065/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, zlasti člena 30 (4), |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (5), zlasti člena 76, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0137/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za mejno in obalno stražo glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za mejno in obalno stražo, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 208.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 349, 25.11.2004, str. 1.
(5) UL L 251, 16.9.2016, str. 1.
(6) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/326 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1724
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (zdaj Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (zdaj Evropska agencija za mejno in obalno stražo) za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2016 z naslovom Uporaba nepovratnih sredstev v agencijah: ni vedno ustrezna ali dokazljivo uspešna, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0137/2017), |
A. |
ker računovodski izkazi Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (zdaj Evropska agencija za mejno in obalno stražo, v nadaljnjem besedilu: agencija) kažejo, da je končni proračun agencije v proračunskem letu 2015 znašal 143 300 000 EUR, kar je 46,31 % več kot leta 2014; ker sta povečanje povzročili predvsem dve spremembi za ustrezne operacije v Sredozemlju v znesku 28 000 000 EUR; |
B. |
ker računovodski izkazi agencije kažejo, da je celoten prispevek Unije v proračun agencije za leto 2015 znašal 133 528 000 EUR, kar je 53,82 % več kot leta 2014; |
C. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi agencije; |
Osnova za mnenje s pridržkom o zanesljivosti računovodskih izkazov
1. |
potrjuje, da je Računsko sodišče izdalo mnenje s pridržkom o zanesljivosti računovodskih izkazov agencije; ugotavlja, da je osnova za mnenje s pridržkom prenizka ocena stroškov vnaprej financiranih storitev v zvezi s pomorskim nadzorom, ki so nastali leta 2015 in ki še niso bili zaračunani, in sicer za 1 723 336 EUR; poleg tega ugotavlja, da je ta računovodska napaka vplivala na vnaprej vračunane stroške in povzročila znatne napačne navedbe v bilanci stanja in izkazu poslovnega izida agencije; hkrati pa poudarja, da ta računovodska napaka ni povzročila nezakonitih ali nepravilnih transakcij in da sredstva niso bila neustrezno porabljena; |
2. |
obžaluje, da je računovodja ocenil stroške, ki jih je treba vnaprej vračunati, na podlagi poročila, v katero ni bil vključen del predhodnega financiranja, ki ga je treba vnaprej vračunati; je zaskrbljen, ker računovodja ni pravočasno opazil te opustitve in ker se ni posvetoval z računovodjo v partnerski agenciji; je seznanjen s tem, da zaradi tega pri pripravi računovodskih izkazov ni bil upoštevan del stroškov, ki bi jih bilo morda treba vnaprej vračunati; |
3. |
priznava, da je agencija že sprejela popravne ukrepe za preprečevanje takih težav v prihodnosti; zlasti ugotavlja, da bo računovodja agencije, odgovoren za pravilno ocenjevanje vnaprej vračunanih obveznosti, pri ocenah upošteval vse ustrezne podatke in informacije, ki so na voljo, vključno z informacijami partnerskih agencij, ki jih vnaprej vračunane obveznosti zadevajo; priznava, da si bo odredbodajalec agencije še bolj prizadeval za to, da se take pomanjkljivosti ne bodo ponovile, in sicer z navzkrižnim preverjanjem razpoložljivih podatkov in tesnejšim sodelovanjem z računovodjo; |
4. |
ugotavlja, da razen prenizke ocene nastalih stroškov, ki še niso bili zaračunani, Računsko sodišče meni, da zaključni račun agencije v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2015 ter njen poslovni izid in denarne tokove za tedaj končano leto v skladu z določbami njene finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije; |
Pripombe o zakonitosti in pravilnosti transakcij
5. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je agencija v zvezi z Islandijo leta 2015 opravila naknadno revizijo in odkrila nepravilna plačila, povezana z amortizacijo plovila, ki je sodelovalo v sedmih skupnih operacijah od leta 2011 do leta 2015, v skupni višini 1 400 000 EUR; zlasti ugotavlja, da je obalna straža Islandije za to plovilo zahtevala povračilo amortizacije, katerega doba koristnosti, predvidena v smernicah agencije, je bila presežena; |
6. |
priznava, da izvedbena pravila finančne uredbe agencije določajo, da se lahko odredbodajalec odpove izterjavi ugotovljene terjatve, kadar izterjava ni skladna z načelom sorazmernosti; poleg tega priznava, da je odredbodajalec v skladu s tem načelom in po tem, ko je bil deležen zunanjega pravnega svetovanja, razglasil izterjavo zneska v višini 600 000 EUR, ki zajema nepovratna sredstva, dodeljena od leta 2014; je seznanjen s tem, da je odredbodajalec iz istega razloga sklenil, da ne bo povrnil 200 000 EUR, ki bi jih moral izplačati leta 2016; razume, da je od vzpostavitve naknadnih kontrol agencije ter zaradi upoštevanja načel preglednosti in enakega obravnavanja upravičencev agencije, torej javnih organov držav članic, ki se ukvarjajo z upravljanjem meja in vprašanji migracij, odredbodajalec ravnal v skladu z najboljšo prakso agencije glede izterjave nepravilnih plačil, ki se nanašajo na zadnji dve leti sodelovanja; |
7. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da v zvezi s Skladom za notranjo varnost obstaja tveganje dvojnega financiranja, ki doslej ni bilo obravnavano; želi spomniti, da je v Skladu za notranjo varnost, ki je vzpostavljen za obdobje 2014–2020 ter sestavljen iz instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov ter instrumenta za finančno podporo za policijsko sodelovanje, za ukrepe financiranja na voljo 3 800 000 000 EUR; želi nadalje spomniti, da Komisija iz instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost državam članicam povrne nakupe sredstev, kot so vozila ali plovila, in tekoče stroške, kot je poraba goriva ali vzdrževanje; poudarja, da agencija te stroške povrne tudi udeležencem v skupnih operacijah; priznava, da je agencija v sodelovanju z Generalnim direktoratom Komisije za migracije in notranje zadeve sprejela ukrepe, ki blažijo to tveganje; zlasti ugotavlja, da ti ukrepi vključujejo dostop do zbirke podatkov Sklada za notranjo varnost, v kateri so na voljo vsi načrti in poročila upravičencev, usposabljanje o funkcionalnostih skupnega sistema za deljeno upravljanje sredstev ter izvajanje predhodnih in naknadnih kontrol s preverjanjem dokazil in sočasnim ozaveščanjem upravičencev o tem vprašanju; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
8. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 99,86 %, kar je 1,21 % več kot leta 2014; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 69,50 %, kar je 0,71 % manj kot leta 2014; |
Obveznosti in prenosi v naslednje leto
9. |
ugotavlja, da so prenesene prevzete obveznosti v naslovu II (upravni odhodki) znašale 3 200 000 EUR (38 % prenesenih obveznosti) v primerjavi s 4 500 000 EUR (36 %) leta 2014; poleg tega ugotavlja, da so prenosi v naslovu III (odhodki za poslovanje) znašali 40 200 000 EUR (35 %), leta 2014 pa 28 400 000 EUR (44 %); priznava, da so bili prenosi v naslovu II večinoma povezani s pogodbami v zvezi z IT, ki so segale v naslednje leto, medtem ko so bili prenosi v naslovu III povezani z večletno naravo operacij agencije; poleg tega priznava, da si mora agencija še naprej prizadevati za zmanjševanje zneskov prenosov, da bi bolje upoštevala proračunsko načelo enoletnosti; |
10. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
Postopki javnega naročanja in zaposlovanja
11. |
ugotavlja, da je agencija leta 2015 začela 34 postopkov zaposlovanja, od katerih jih je bilo treba leta 2016 zaključiti 14; poleg tega ugotavlja, da je leta 2015 zaposlila 47 novih uslužbencev; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
12. |
priznava, da je agencija v želji po preglednosti postopkov javnega naročanja v Uradnem listu Evropske unije objavila oddana naročila, katerih vrednost je bila višja od zahtevanih mejnih vrednosti, oddana naročila, katerih vrednost je bila nižja od zahtevanih mejnih vrednosti, pa so bila objavljena na njenem spletnem mestu; |
13. |
priznava, da je agencija na svojem spletnem mestu objavila izjave o neobstoju navzkrižij interesov izvršnega direktorja in njegovega namestnika; poleg tega ugotavlja, da je bilo nekaj preostalih neobjavljenih izjav o neobstoju navzkrižij interesov članov upravnega odbora povezanih z nedavnimi spremembami članstva; priznava, da bo agencija te izjave objavila na svojem spletnem mestu, ko jih bo prejela; |
14. |
je seznanjen s tem, da si agencija prizadeva za preglednost; ugotavlja, da je treba doseči napredek in ustanoviti ocenjevalne odbore; |
15. |
ugotavlja, da so vsa vprašanja, povezana z navzkrižji interesov, zajeta v kodeksu ravnanja agencije, ki se uporablja za vse uslužbence; z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija leta 2016 posodobila notranje smernice za uslužbence o razumevanju pojma navzkrižja interesov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni predvidela preverjanja točnosti dejstev ali procesa za posodabljanje izjav o neobstoju navzkrižij interesov; |
16. |
ugotavlja, da po podatkih iz poročila Računskega sodišča agencija Frontex pri oblikovanju pogajalskih ekip, ki se pogajajo o nepovratnih sredstvih za skupne operacije, ni v zadostni meri obravnavala možnosti navzkrižja interesov; poziva agencijo, naj sprejme ukrepe in uvede ustrezno politiko za zaščito načel preglednosti in zagotovitev, da člani pogajalskih ekip niso v navzkrižju interesov; |
17. |
ugotavlja, da agencija dokončuje notranja pravila o prijavljanju nepravilnosti; jo poziva, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o uvedbi in izvajanju teh pravil; |
18. |
obžaluje, da Računsko sodišče v svojem posebnem poročilu št. 12/2016 ugotavlja, da agencija ni vzpostavila ustrezne politike za navzkrižja interesov uslužbencev v dvostranskih pogajalskih ekipah; poziva agencijo, naj za zunanje strokovnjake, notranje uslužbence in člane upravnega odbora, ki sodelujejo v postopku izbora in dodelitve nepovratnih sredstev, določi formalne politike v zvezi z navzkrižjem interesov, pri tem pa upošteva skupni učinek več manjših navzkrižij interesov ter to, da je treba opredeliti učinkovite blažilne ukrepe; |
Notranje kontrole
19. |
je seznanjen s tem, da je agencija konec leta 2015 ocenila učinkovitost sistema notranje kontrole; je seznanjen tudi z rezultatom ocene, da so bili standardi notranje kontrole uvedeni in da delujejo; hkrati pa ugotavlja, da je močno povečanje proračunskih sredstev agencije dodatno obremenilo sistem notranje kontrole, ki ga je treba še izboljšati; priznava, da je agencija pri osmih standardih notranje kontrole ugotovila, da jih je mogoče še izboljšati, in da je razvila strategijo za odpravo pomanjkljivosti; z zanimanjem pričakuje naslednje letno poročilo agencije in nadaljnje informacije o izboljšanju njenega sistema notranje kontrole; |
Notranja revizija
20. |
je seznanjen s tem, da je služba na notranjo revizijo leta 2015 opravila revizijo upravljanja javnih naročil in sredstev, na podlagi katere so bila oblikovana štiri priporočila, označena kot pomembna; priznava, da je agencija pripravila akcijski načrt za obravnavanje teh priporočil; |
21. |
je seznanjen z ugotovitvijo službe za notranjo revizijo, da na dan 1. januarja 2016 ni bilo več odprtih kritičnih priporočil; hkrati pa ugotavlja, da se priporočilo v zvezi z upravljanjem človeških virov (označeno kot zelo pomembno) in priporočilo v zvezi z upravljanjem projektov informacijske tehnologije (označeno kot pomembno) nista izvajali v skladu z roki, določenimi v akcijskem načrtu; priznava, da je izvajanje zaostajalo, ker je bilo treba sprejeti še nova izvedbena pravila v zvezi z zaposlovanjem začasnih in pogodbenih uslužbencev ter ker se je agencija odločila, da bo pred izvedbo strategije za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo uvedla sistem za upravljanje informacijske in komunikacijske tehnologije, da bi bilo izvajanje strategije dosledno in trajnostno; |
Druge pripombe
22. |
želi spomniti, da visoko in stalno naraščajoče število sporazumov o nepovratnih sredstvih v prejšnjih letih ter višina s tem povezanih odhodkov, ki jih mora agencija preveriti, pričata o tem, da bi lahko uporabili uspešnejše in stroškovno učinkovitejše alternativne mehanizme financiranja za operativne dejavnosti agencije; priznava, da je bil z novo uredbo o ustanovitvi agencije ukinjen izraz „nepovratna sredstva“ kot pogodbeni instrument za operativne dejavnosti med agencijo in institucijami držav članic; upa, da bo ta sprememba agenciji omogočila racionalizacijo finančnega upravljanja operativnih dejavnosti; jo poziva, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o nadaljnjem razvoju dogodkov na tem področju; |
23. |
pozdravlja, da je agencija prispevala k temu, da je bilo leta 2015 na morju rešenih več kot 250 000 ljudi; pozdravlja, da je agencija po tragičnih dogodkih spomladi 2015 povečala zmogljivost za iskanje in reševanje; |
24. |
poziva k boljši izmenjavi informacij med agencijo Frontex, agencijami Unije na področju pravosodja in notranjih zadev ter državami članicami, pri čemer je treba v celoti upoštevati pravila o varstvu podatkov, predvsem pa načelo omejitve namena, da bi povečali učinkovitost skupnih operacij, financiranih z nepovratnimi sredstvi agencije Frontex; obžaluje, da je težko oceniti dejanski vpliv skupnih operacij; |
25. |
ugotavlja, da po podatkih iz poročila Računskega sodišča večina operativnih programov agencije Frontex nima količinsko opredeljenih ciljev in posebnih ciljnih vrednosti za skupne operacije; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da lahko to skupaj z nezadostno dokumentacijo sodelujočih držav dolgoročno ovira naknadno ocenjevanje učinkovitosti skupnih operacij; poziva Frontex, naj izboljša strateško načrtovanje programov, določi ustrezne strateške cilje za dejavnosti, povezane z nepovratnimi sredstvi, in vzpostavi uspešen, k rezultatom usmerjen sistem spremljanja in poročanja z ustreznimi in merljivimi ključnimi kazalniki uspešnosti; |
26. |
ugotavlja, da so države, ki sodelujejo v operacijah na mejah, prijavile nastale stroške na podlagi obrazcev za povračilo stroškov, ki zajemajo stalne odhodke (amortizacija in vzdrževanje), spremenljive odhodke (v glavnem gorivo) in odhodke za misije (v glavnem nadomestila in drugi odhodki za posadko); poleg tega ugotavlja, da so prijavljeni stroški temeljili na realnih vrednostih in so bili skladni z nacionalnimi standardi, zato imajo sodelujoče države različne pristope in je sistem obremenjujoč za vse udeležene strani; spodbuja agencijo, naj po potrebi uporablja poenostavljeno obračunavanje stroškov, da bi preprečila tako neučinkovitost; |
27. |
opozarja, da naj bi se v skladu s členom 57(2) Uredbe (EU) 2016/1624 sporazum o sedežu agencije sklenil po tem, ko ga bo odobril upravni odbor agencije, najpozneje pa 7. aprila 2017; z zadovoljstvom ugotavlja, da sta agencija in poljska vlada 23. januarja 2017 parafirali osnutek sporazuma o sedežu; poleg tega ugotavlja, da naj bi bil sporazum februarja 2017 predložen upravnemu odboru agencije, ki naj bi, če bo sporazum sprejet, direktorja agencije pooblastil, da s poljsko vlado sporazum podpiše in omogoči njegovo poznejšo ratifikacijo v poljskem parlamentu; |
28. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja veliko neravnovesje med spoloma (93 %/7 %) v upravnem odboru agencije; ugotavlja tudi, da sta oba člana višje vodstvene ekipe agencije istega spola; |
29. |
opozarja, da bi morala agencija svojemu uradniku za temeljne pravice zagotoviti ustrezna finančna sredstva in človeške vire za vzpostavitev pritožbenega mehanizma ter nadaljnji razvoj in izvajanje strategije agencije za nadzorovanje in zagotavljanje varstva temeljnih pravic; |
30. |
pozdravlja podporo, ki se na žariščnih točkah zagotavlja nacionalnim organom na področju identifikacije in registracije migrantov, dejavnosti v zvezi z vračanjem in notranjo varnostjo Unije; pozdravlja podpis sporazuma o operativnem sodelovanju z Europolom, da bi zajezili čezmejni kriminal in tihotapljenje migrantov; poziva k nadaljnjemu in bolj učinkovitemu sodelovanju z Europolom in drugimi agencijami na področju pravosodja in notranjih zadev; |
31. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/330 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1725
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (zdaj Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: agencija) za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave (2) o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0065/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic, zlasti člena 30 (4), |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (5), zlasti člena 76, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0137/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za mejno in obalno stražo, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 208.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 349, 25.11.2004, str. 1.
(5) UL L 251, 16.9.2016, str. 1.
(6) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/331 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1726
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave (2) o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0066/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), zlasti člena 14, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0148/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Agencije za evropski GNSS glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Agencije za evropski GNSS, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 214.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 276, 20.10.2010, str. 11.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/332 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1727
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0148/2017), |
A. |
ker je iz računovodskih izkazov Agencije za evropski GNSS (v nadaljnjem besedilu: agencija) razvidno, da je subvencija Unije v njen proračun v proračunskem letu 2015 znašala 27 606 414 EUR, kar je 8,82 % več kot leta 2014; |
B. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu agencije za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov agencije ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
C. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Pripombe o zanesljivosti računovodskih izkazov
1. |
ugotavlja, da je po podatkih iz poročila Računskega sodišča potrjevanje računovodskih sistemov nazadnje potekalo leta 2012; ugotavlja, da je edini sistem, v katerega agencija neposredno vnaša podatke, povezane z računovodskimi izkazi, računovodski sistem na podlagi nastanka poslovnega dogodka (ABAC), ki ni v lasti agencije in ga redno potrjuje Generalni direktorat Komisije za proračun; |
2. |
ugotavlja, da od zadnjega potrjevanja lokalnih sistemov ni bilo sprememb lokalnih sistemov in da zaradi preselitve agencije v Prago ni bilo sprememb v finančnih krogih, procesih in pretoku informacij; ugotavlja, da so bili lokalnih sistemi predstavljeni novemu računovodji agencije pred sprejetjem njenega poslanstva; ugotavlja, da bo redno potrjevanje računovodskih sistemov potekalo, kot je določeno v sporazumu o ravni storitve med Generalnim direktoratom za proračun in agencijo, na podlagi ocene tveganja direktorata; priznava, da je tveganje po ocenah trenutno nizko in da bo naslednje potrjevanje potekalo leta 2020 ali 2018, če bo prišlo do spremembe sistemov; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
3. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 100 %; poleg tega ugotavlja, da je stopnja izvrševanja odobrenih plačil znašala 100 % in da je v to stopnjo vključen nesamodejni prenos odobrenih plačil v prihodnje obdobje za povečanje uporabe preostalih sredstev za plačila iz naslova III proračuna; |
4. |
priznava, da so plačilni roki agencije povprečno znašali 13 dni, kar je krajše od referenčnega merila Komisije 30 dni in njenega cilja 20 dni; ugotavlja, da je agencija skupno obdelala 4 267 finančnih transakcij, kar je 24 % več kot leta 2014; |
5. |
je seznanjen, da je agencija leta 2015 upravljala precejšen del prenesenega proračuna po podpisu treh novih sporazumov o prenosu (operativne faze sistema EGNOS, operativne faze programa Galileo in programa Obzorje 2020) s Komisijo v letu 2014; ugotavlja, da je bila sprememba sporazuma o prenosu operativne faze programa Galileo podpisana decembra 2015, z njo pa je bilo agenciji dodeljenih nadaljnjih 300 000 000 EUR; ugotavlja, da je leta 2015 odobreni preneseni proračun skupno znašal 116 067 789 EUR, plačil pa je bilo za 183 108 199 EUR; |
6. |
opozarja na ugotovitve poročila Računskega sodišča, da revidirano poročilo agencije o izvrševanju proračuna ni enako podrobno kot pri večini drugih agencij, kar kaže, da agencije potrebujejo jasne smernice za poročanje o proračunu; glede na navedbe agencije ugotavlja, da je na podlagi sporazuma o ravni storitve, podpisanega z Generalnim direktoratom za proračun, računovodske izkaze in z njimi povezana poročila pripravil računovodja Komisije in da je različna raven podrobnosti temeljila na praksi poročanja Komisije; podpira namero Komisije, da oblikuje smernice za poročanje o proračunu agencij za računovodske izkaze za leto 2016; |
Prerazporeditve
7. |
ugotavlja, da je agencija v letu 2015 obdelala osem notranjih prerazporeditev, ki jih je odobril njen izvršni direktor; ugotavlja, da je iz letnega poročila agencije in poročila Računskega sodišča razvidno, da sta bili višina in narava prerazporeditev v letu 2015 skladni s finančnimi pravili; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
8. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je obseg prenosov odobrenih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, v naslednje leto za naslov II (upravni odhodki) znašal 2 500 000 EUR (42 %), leta 2014 pa 3 400 000 EUR (54 %); priznava, da se ti prenosi večinoma nanašajo na storitve, ki so bile izvedene v letu 2015 in za katere so bili računi prejeti šele leta 2016, ter več pogodb IT visoke vrednosti in pogodbo o oceni tveganja, sklenjeno ob koncu leta 2015; poleg tega priznava, da so se ti projekti, ki so bili načrtovani za leto 2016, začeli leta 2015, da bi se uporabila sredstva, ki so se sprostila z varčevanjem pri drugih proračunskih vrsticah; |
9. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
10. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je bila fluktuacija zaposlenih v agenciji leta 2015 velika, saj jo je 14 zaposlenih zapustilo, 26 pa se ji je pridružilo; na podlagi podatkov agencije priznava, da so vzrok za veliko fluktuacijo težave pri privabljanju in ohranjanju ključnega osebja v zelo konkurenčnem in tehničnem segmentu trga dela, predvsem zaradi lokacije njenega sedeža ter razmeroma nizkega korekcijskega koeficienta, ki vpliva na ravni plač v Češki republiki; poleg tega ugotavlja, da si agencija na vse razpoložljive načine prizadeva za izboljšanje svoje atraktivnosti, zlasti s poudarjanjem pomena svojega poslanstva; poziva agencijo in Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice poročata o morebitnem izboljšanju privlačnosti delovnih mest v agenciji; poziva agencijo, naj pripravi akcijski načrt, ki bo učinkovito obravnaval vprašanje pogostega menjavanja osebja; |
11. |
meni, da bi bilo treba kadrovsko politiko in postopke prilagoditi glede na nove naloge, ki so bile dodeljene agenciji v skladu z medinstitucionalnim sporazumom z dne 2. decembra 2013; poudarja, da bo ustrezno število zaposlenih agenciji omogočilo, da izpolni svoje naloge, in ponavlja, da bo neustrezno število zaposlenih privedlo do znatnih pomanjkljivosti in večjih tveganj; |
12. |
poleg tega ugotavlja, da je potrebno povečanje števila delovnih mest za začasne uslužbence, da bi zagotovili uspešno izvajanje novih dodeljenih nalog; opozarja, da se je rešitev, ki služi premoščanju vrzeli med nalogami in viri za zunanje izvajanje, izkazala za zelo drago in agenciji onemogoča razvoj in ohranjanje spretnosti in znanj, potrebnih za izvajanje vesoljske politike Unije; |
Notranje kontrole
13. |
je seznanjen, da je agencija vzpostavila načrte neprekinjenega poslovanja za varnostne objekte v Franciji, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu; ugotavlja, da za sedež agencije v Pragi ali agencijo v celoti ni bil vzpostavljen načrt neprekinjenega poslovanja; upošteva odločitev agencije, da se bo prednostno osredotočila na zagotavljanje načrtov neprekinjenega poslovanja za svoje nove objekte, ki temelji na oceni, da sedanji načrt neprekinjenega poslovanja trenutno zadostuje za sedež agencije, dokler se njene operacije in dejavnosti na tej lokaciji ne stabilizirajo; poleg tega upošteva namero agencije, da bo v prihodnjem letu izvedla takšno posodobitev načrtov neprekinjenega poslovanja na globalni ravni; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o posodobitvah načrtov neprekinjenega poslovanja; poleg tega poziva agencijo, naj znova oceni korekcijski koeficient, ki vpliva na raven plač v Češki republiki, da bi ponovno vzpostavili ustrezno ravnovesje; |
Preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov ter preglednost
14. |
ugotavlja, da se je upravni odbor agencije strinjal, da bo vse svoje člane pozval k izpolnitvi posameznih izjav o interesih; je seznanjen, da bosta izjavi o interesih predsednika in podpredsednika upravnega odbora kmalu objavljeni na spletnem mestu; poziva agencijo, naj nemudoma zbere in objavi izjave o interesih in življenjepise ter tako omogočiti javnosti potreben pregled nad višjim vodstvom; poziva jo tudi, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o razvoju dogodkov na tem področju; |
15. |
ugotavlja, da agencija raziskuje in rešuje morebitne težave, povezane s točnostjo dejanskih izjav o interesih, člane upravnega odbora pa redno opozarja o pomenu izpolnjevanja te zahteve in posodabljanju njihovih informacij, če je to potrebno; |
16. |
ugotavlja, da agencija ni izvajala posebnih pravil v zvezi s prijavitelji nepravilnosti, ki bi dopolnjevala kadrovske predpise; poziva agencijo, naj sprejme notranjo politiko o prijavljanju nepravilnosti, da bi spodbudila kulturo preglednosti in odgovornosti na delovnem mestu, naj zaposlene redno obvešča in usposablja o njihovih dolžnostih in pravicah v zvezi s to politiko, naj zagotavlja zaščito prijaviteljev nepravilnosti pred povračilnimi ukrepi, naj pravočasno ukrepa na podlagi vsebine opozoril prijaviteljev nepravilnosti ter vzpostavi postopek za anonimno interno poročanje; poziva agencijo, naj objavlja letna poročila o številu primerov prijaviteljev nepravilnosti in njihovi nadaljnji obravnavi ter jih posreduje organu za podelitev razrešnice; priznava, da je agencija obvestila osebje o pravilih o prijavljanju nepravilnosti; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o sprejetju in izvajanju notranjih pravil o prijavljanju nepravilnosti; |
Komunikacija
17. |
ugotavlja, da je agencija glavni partner in pobudnik projekta European Space Expo (evropske razstave o vesolju), ki je leta 2015 gostoval v Luxembourgu, Milanu, Oslu, Zagrebu, Stockholmu, Rigi, Ljubljani in Atenah ter pozdravil več sto tisoč lokalnih prebivalcev; ugotavlja, da je bilo vsako gostovanje razstave rezultat sodelovanja med lokalnimi akterji, tudi lokalno industrijo, občinami in akademskim svetom; ugotavlja, da je bila agencija aktivni partner pri pobudi Znanost in družba Evropskega ekonomsko-socialnega odbora; |
18. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija leta 2015 prenovila svojo spletno stran, kar vključuje posodobitev vsebine, analizo potreb uporabnikov in uporabniške izkušnje, primerjalno analizo in preoblikovanje informacijske arhitekture; |
Druge pripombe
19. |
ugotavlja, da je agencija letni program dela za leto 2015 sprejela šele marca 2015 in da še ni sprejela večletnega programa dela za obdobje 2014–2020; opozarja tudi, da zaradi poznega sprejetja ključnih dokumentov o načrtovanju obstaja tveganje, da cilji agencije ne bodo izpolnjeni; ugotavlja, da je agencijo pri razvoju večletnega programa dela oviral hitro spreminjajoči se status evropskega programa GNSS, ki ga upravlja Komisija in od katerega so odvisne vse dejavnosti agencije; poleg tega priznava, da je bilo po razvoju nadaljnjih različic večletnega programa dela in po pogovoru s Komisijo sklenjeno, da se večletni program dela vključi kot del enotnega programskega dokumenta, ki se nanaša na obdobje 2017–2020; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o svojem napredku pri dolgoročnem načrtovanju; |
20. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja veliko neravnovesje med spoloma članov na najvišjih vodstvenih položajih v upravnem odboru agencije; poziva agencijo, naj ta neravnovesja odpravi in organu za podelitev razrešnice čim prej poroča o rezultatih; |
21. |
ugotavlja, da se je leta 2015 126 članov osebja udeležilo srečanj zunaj prostorov, katerih stroški so znašali 12 077 EUR (96 EUR na osebo); |
22. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 27. aprila 2017 (1) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/335 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1728
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori agencije (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0066/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), zlasti člena 14, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0148/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Agencije za evropski GNSS, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 449, 1.12.2016, str. 214.
(2) Glej opombo 1.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 276, 20.10.2010, str. 11.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/336 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1729
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0088/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 560/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (4), zlasti člena 12, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0103/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 7.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 8.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 169, 7.6.2014, str. 130.
(5) UL L 38, 7.2.2014, str. 2.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/337 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1730
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0103/2017), |
A. |
ker je bilo Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (v nadaljevanju: skupno podjetje), z Uredbo Sveta (EU) št. 560/2014 ustanovljeno kot javno-zasebno partnerstvo za desetletno obdobje, njegov cilj pa je združiti vse ustrezne deležnike in prispevati k uveljavljanju Unije kot osrednjega akterja na področju raziskav, prikazovanja in uporabe naprednih proizvodov, temelječih na biomasi, in biogoriv; |
B. |
ker mora skupno podjetje v skladu s členoma 38 in 43 svojih finančnih pravil, sprejetih s sklepom upravnega odbora skupnega podjetja dne 14. oktobra 2014, sprejeti lasten zaključni račun, ki ga pripravi računovodja, ki ga je imenoval upravni odbor; |
C. |
ker so ustanovni člani skupnega podjetja Unija, ki jo zastopa Komisija, in partnerji iz industrije, ki jih zastopa konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (BIC); |
D. |
ker največji prispevek, ki ga Unija nameni skupnemu podjetju za raziskovalne dejavnosti in upravne stroške, znaša 975 000 000 EUR in se izplača iz proračuna programa Obzorje 2020, drugi člani skupnega podjetja pa morajo v času njegovega delovanja zagotoviti sredstva v višini vsaj 2 730 000 000 EUR, vključno z gotovinskim prispevkom v višini vsaj 182 500 000 EUR, stvarnim prispevkom za dodatne dejavnosti v višini vsaj 1 755 000 000 EUR ter stvarnim prispevkom za dejavnosti skupnega podjetja; |
Splošno
1. |
ugotavlja, da je bilo leto 2015 pomembno leto za skupno podjetje, saj je 26. oktobra 2015 doseglo operativno zmogljivost in finančno neodvisnost, Komisija, ki je bila pred letom 2015 odgovorna za dejavnosti, pa je imenovala začasnega izvršnega direktorja od 23. julija 2014 do 30. septembra 2015, ko je zadolžitve prevzel stalni izvršni direktor programskega urada; z zadovoljstvom ugotavlja, da se v prvih mesecih samostojnosti skupnega podjetja niso pojavila vprašanja sistemske narave; |
2. |
ugotavlja, da se je skupno podjetje aprila 2015 preselilo v nove pisarne v Bruslju; pozdravlja dejstvo, da so prvi projekti, ki jih je financiralo skupno podjetje, privabili skupni prispevek zasebnih partnerjev v višini 71 000 000 EUR; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
3. |
ugotavlja, da Računsko sodišče v svojem poročilu o letnih računovodskih izkazih skupnega podjetja za proračunsko leto 2015 navaja, da zaključni račun skupnega podjetja za leto 2015 v vseh pomembnih vidikih ustrezno prikazuje njegovo finančno stanje na dan 31. decembra 2015 ter rezultate njegovega poslovanja in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami njegovih finančnih pravil; |
4. |
ugotavlja, da zaključni račun skupnega podjetja zajema končni proračun za leto 2015, ki je bil na voljo za izvrševanje in je vseboval sredstva za prevzem obveznosti v višini 209 422 797 EUR in sredstva za plačila v višini 21 075 192 EUR, pri čemer je stopnja porabe sredstev za prevzem obveznosti znašala 87 %, sredstev za plačila pa 89 %; |
5. |
ugotavlja, da so bile vse operativne obveznosti v letu 2015 (tj. 180 390 497 EUR) prevzete na skupni ravni, nanašale pa so se na razpisa za zbiranje predlogov, objavljena leta 2015, pri katerih je postopek oddaje naročil 31. decembra 2015 še potekal; |
6. |
ugotavlja, da je prispevek Komisije k razpisoma za zbiranje predlogov, ki sta bila objavljena maja in avgusta 2015, znašal 206 390 497 EUR, pri čemer so bili pri prvem razpisu, ki je bil objavljen s proračunom 100 000 000 EUR in pri katerem je šlo za vodilni razpis, izbrani trije projekti s skupnimi zahtevanimi sredstvi v višini 73 741 237 EUR, medtem ko je drugi razpis zajemal znesek 106 000 000 EUR, zanj pa je v letu 2016 potekalo ocenjevanje; |
7. |
ugotavlja, da je skupno podjetje v dveh mesecih od pridobitve samostojnosti uspešno izvajalo tekoče projekte iz razpisa za leto 2014, opravljalo ocenjevanje ter pripravljalo sporazume o nepovratnih sredstvih za prvi razpis leta 2015, obdelalo 25 nalogov za prevzem obveznosti, 100 plačil, 5 nalogov za izterjavo in vse razmejitvene transakcije ob koncu leta, torej sproščena sredstva, aktivne časovne razmejitve ter izračun neporavnanih obveznosti; |
8. |
ugotavlja, da je skupno podjetje leta 2015 objavilo dva razpisa, vendar je bil med septembrom in oktobrom 2015 ocenjen le prvi razpis (2015.1), ki zajema glavne inovacijske ukrepe; poziva skupno podjetje, naj organ za podelitev razrešnice seznani z rezultati drugega razpisa (2015.2), ki se je nanašal na raziskovalne in inovacijske ukrepe ter dejavnosti za prikaz inovacij; |
9. |
potrjuje, da je bilo podpisanih 10 sporazumov o nepovratnih sredstvih v skupni vrednosti 49 653 711 EUR, decembra 2015 pa so bili izbrani trije predlogi za financiranje v skupnem znesku 73 741 237 EUR; |
10. |
ugotavlja, da razen Unije do 31. decembra 2015 drugi člani niso poročali o stvarnih prispevkih skupnemu podjetju za operativne dejavnosti; ugotavlja, da je skupno podjetje v računovodske izkaze za stvarne prispevke vneslo oceno 3 503 128 EUR, in sicer na podlagi sporazumov o nepovratnih sredstvih, podpisanih julija 2015, pri čemer gre za prakso, ki jo je v poročilu priznalo tudi Računsko sodišče; |
11. |
poudarja, da se člani iz zasebnega sektorja soočajo s težavami pri posredovanju podatkov o stvarnih prispevkih za operativne dejavnosti do roka 31. januarja, zato je zelo zaskrbljen, da se bo ta težava za večino skupnih podjetij pojavljala tudi v prihodnje; v zvezi s tem ugotavlja, da se o stvarnih prispevkih za operativne dejavnosti redno poroča vsakih 18 mesecev in da je to dvojno poročanje v nasprotju s splošnimi težnjami po poenostavitvi; |
12. |
spominja, da je Računsko sodišče v poročilu predlagalo, naj Komisija pripravi jasne smernice za proračunsko poročanje in finančno poslovodenje v skupnih podjetjih, in ugotavlja, da so bile smernice na podlagi tega priporočila izdane 20. decembra 2016; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
13. |
z zaskrbljenostjo poudarja, da je bil upravni proračun za leto 2015 pripravljen ob predpostavki, da bo do konca leta zaposlenih in pripravljenih na delo vseh 22 uslužbencev skupnega podjetja; ugotavlja, da je bilo do konca leta dejansko zapolnjenih le 13 delovnih mest, kar je občutno vplivalo na stroške za osebje; ugotavlja pa, da so bila neporabljena proračunska sredstva ponovno vključena v proračun za leto 2016; je zadovoljen, da je skupno podjetje v letu 2016 nadaljevalo postopke zaposlovanja in zapolnilo 20 od 22 razpoložljivih delovnih mest; |
Notranje kontrole
14. |
ugotavlja, da je upravni odbor skupnega podjetja sprejel standarde notranje kontrole, temelječe na 16 enakovrednih standardih, ki jih je za svoje oddelke sprejela Komisija, pri tem pa je ustrezno upošteval tveganja, povezana z okoljem, v katerem deluje skupno podjetje; pozdravlja dejstvo, da je začasni izvršni direktor skupnega podjetja uvedel sisteme notranjega upravljanja in kontrole, pa tudi postopke, s katerimi se zagotavlja izvajanje okvira za notranje kontrole; |
15. |
potrjuje, da je skupno podjetje sprejelo priročnik o finančnih postopkih, ki ga zaposleni uporabljajo za opis finančnih tokov pri izvrševanju proračuna in ki zajema vse finančne operacije, pri tem pa upošteva okrnjeno strukturo skupnega podjetja in vsa tveganja, povezana z njegovim okoljem delovanja in naravno finančnih operacij; |
16. |
je seznanjen z dejstvom, da je skupno podjetje začelo izvajati predhodne kontrole operativnih odhodkov, ki jih je prav tako vključilo v svoja finančna pravila in priročnik o finančnih postopkih; poudarja, da so se predhodne kontrole operativnih odhodkov v letu 2015 osredotočale na vnaprejšnje financiranje projektov iz razpisa za leto 2014; |
17. |
ugotavlja, da je skupno podjetje vzpostavilo postopke notranje kontrole, s katerimi želi ustrezno zagotoviti, da bo mogoče odkriti ter preprečiti goljufije in nepravilnosti; |
18. |
ugotavlja, da se poročilo Računskega sodišča posveča tudi uvedbi postopkov predhodne kontrole na podlagi finančnih in operativnih pregledov dokumentacije v skupnem podjetju, pa tudi pripravi programa naknadnih revizij upravičencev do nepovratnih sredstev, ki se bo začel izvajati leta 2017; ugotavlja, da so te kontrole ključno orodje za oceno zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z zaključnim računom, vključno z denarnimi in stvarnimi prispevki, ki jih skupnemu podjetju zagotovijo njegovi člani razen Unija; |
Pravni okvir
19. |
ugotavlja, da je bila na podlagi predloga Generalnega direktorata Komisije za proračun 23. decembra 2015 sprejeta sprememba finančnih pravil skupnega podjetja, s katero se želi zagotoviti, da bo Računsko sodišče svoje dejavnosti izvajalo na podlagi poročila zasebnega revizijskega podjetja, čeprav bo v skupnem podjetju še naprej izvajalo vsakoletno revizijo; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
20. |
opaža, da je skupno podjetje sprejelo pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov svojih članov ter pripravilo posebne ukrepe za izbiro in zaposlovanje strokovnjakov, ki se ukvarjajo z ocenjevanjem vlog za nepovratna sredstva, projektov in ponudb ter v posebnih primerih podajajo mnenje in nasvete; |
21. |
ugotavlja, da poročilo Računskega sodišča navaja dejstvo, da je Komisija junija 2011 sprejela strategijo za boj proti goljufijam, ki jo je marca 2015 posodobila, pri tem pa upoštevala spremembe zaradi programa Obzorje 2020; poziva skupno podjetje, naj v letno poročilo o dejavnostih vključi razdelek o strategiji za boj proti goljufijam; |
22. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je Komisija izdala smernice za skupna podjetja o pravilih v zvezi z navzkrižjem interesov, vključno s skupno predlogo za izjavo o neobstoju navzkrižja interesov, ki bi jo moralo skupno podjetje vključiti v svoje postopke; poziva Skupno podjetje, naj poroča organu za podelitev razrešnice o izpolnitvi teh izjav; |
Drugo
23. |
poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupno podjetje neposredno vključeno v postopek vmesnega pregleda programa Obzorje 2020 na področju dodatne poenostavitve in uskladitve skupnih podjetij. |
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/340 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1731
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0088/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 560/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (4), zlasti člena 12, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0103/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 7.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 8.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 169, 7.6.2014, str. 130.
(5) UL L 38, 7.2.2014, str. 2.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/341 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1732
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0087/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 558/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 (4), zlasti člena 12, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0094/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja Čisto nebo 2 glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja Čisto nebo 2, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 15.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 17.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 169, 7.6.2014, str. 77.
(5) UL L 38, 7.2.2014, str. 2.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/342 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1733
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0094/2017), |
A. |
ker je skupno podjetje začelo samostojno delovati 16. novembra 2009; |
B. |
ker je Skupno podjetje Čisto nebo 2 (v nadaljevanju: skupno podjetje), ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) št. 558/2014 (1), s 27. junijem 2014 nadomestilo Skupno podjetje Čisto nebo v skladu s sprejetjem nove uredbe o ustanovitvi na podlagi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020; |
C. |
ker je cilj skupnega podjetja dokončati dejavnosti raziskav in inovacij v sedmem okvirnem programu ter upravljati dejavnosti raziskav in inovacij v okviru programa Obzorje 2020, življenjska doba skupnega podjetja pa je bila podaljšana za obdobje do 31. decembra 2024; |
D. |
ker so ustanovni člani skupnega podjetja Evropska unija, ki jo zastopa Evropska komisija, vodje „integriranih tehnoloških demonstratorjev“ (ITD), platforme za razvoj inovativnih zrakoplovov (IADP) in prečnih območij, skupaj s pridruženimi člani ITD; |
E. |
ker je najvišji prispevek Unije za skupno podjetje 1 755 000 000 EUR, ki se izplača iz proračuna programa Obzorje 2020; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
potrjuje, da je skupno podjetje v svojem letnem poročilu o dejavnostih razkrilo kazalnike uspešnosti in kazalnike za spremljanje horizontalnih vprašanj, kot to zahtevajo pravila programa Obzorje 2020, in ugotavlja, da je doseglo svoje cilje glede večine teh kazalnikov; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
ugotavlja, da po mnenju Računskega sodišča zaključni račun skupnega podjetja za leto 2015 v vseh pomembnih vidikih ustrezno prikazuje njegovo finančno stanje na dan 31. decembra 2015 ter rezultate njegovega poslovanja in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami njegovih finančnih pravil; |
3. |
je seznanjen, da Računsko sodišče v svojem poročilu o skupnem podjetju Čisto nebo (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) ugotavlja, da so transakcije, povezane z letnimi računovodskimi izkazi, v vseh pomembnih vidikih zakonite in pravilne; |
4. |
ugotavlja, da je končni proračun skupnega podjetja za proračunsko leto 2015 vključeval odobritve za prevzem obveznosti v višini 440 705 606 EUR in odobritve plačil v višini 245 990 262 EUR; z zadovoljstvom opaža, da se je skupno podjetje uspešno spoprijelo z izzivom poslovanja z največjim proračunom v svoji zgodovini (ki je znašal 192 % odobritev za prevzem obveznosti glede na proračun za leto 2014 in 166 % odobritev za plačila glede na proračun za leto 2014); |
5. |
je seznanjen, da je bila stopnja uporabe odobritev za prevzem obveznosti 99,47 % (v primerjavi z 82,58 % leta 2014), stopnja uporabe odobritev za plačila pa je bila 75,44 % (v primerjavi z 90,19 % leta 2014); nadalje ugotavlja, da je bila nižja stopnja izvrševanja za odobritve plačil posledica zamud pri začetkih projektov zaradi potrebnih tehničnih usklajevanj teh projektov z ITD in IADP ter zaradi premika plačil predhodnega financiranja v leto 2016; |
6. |
ugotavlja, da je bilo od vseh operativnih obveznosti, prevzetih leta 2015 (226 000 000 EUR), 52,7 % posameznih obveznosti, temelječih na zaključenih postopkih dodelitve nepovratnih sredstev, pri preostalih 47,3 % (203 500 000 EUR) pa je šlo za celotne prevzete obveznosti programa Obzorje 2020 za razpisa za ključne partnerje in razpisa za zbiranje predlogov, pri katerih je postopek dodelitve ob koncu leta 2015 še potekal; |
7. |
ugotavlja, da je skupno podjetje iz zneska 800 000 000 EUR za operativne in upravne dejavnosti, ki se financirajo v okviru 7. okvirnega programa, do konca leta 2015 prevzelo obveznosti v višini 756 956 027 EUR (94,6 %) in izvršilo plačila v višini 740 274 715 EUR (92,5 %); poleg tega ugotavlja, da skupno podjetje ne sme več objavljati razpisov za zbiranje predlogov v okviru 7. okvirnega programa, zato bodo preostale prevzete obveznosti ustrezno porabljene za sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev s člani; |
8. |
je seznanjen, da je upravni odbor od skupnega zneska 550 909 549 EUR za operativne dejavnosti 7. okvirnega programa, ki se financirajo s prispevki drugih članov, do konca leta 2015 potrdil 501 609 427 (91 %), na potrditev je čakalo 37 880 240 EUR iz prejšnjih let (2008–2014), stvarni prispevki članov v letu 2015 so znašali 12 578 796 EUR, prispevki drugih članov v gotovini za upravne stroške skupnega podjetja pa so znašali 13 507 539 EUR; |
9. |
ugotavlja, da je skupno podjetje iz zneska 1 755 000 000 EUR za operativne in upravne dejavnosti, ki se financirajo v okviru programa Obzorje 2020, prevzelo operativne obveznosti v višini 436 682 680 EUR in izvršilo plačila v višini 89 799 324 EUR; poleg tega ugotavlja, da je gotovinski prispevek Unije za upravne stroške skupnega podjetja znašal 3 319 723 EUR; |
10. |
je seznanjen, da so drugi člani za minimalni skupni znesek 1 229 000 000 EUR, ki jih morajo zagotoviti kot stvarne in denarne prispevke za operativne in upravne stroške programa Obzorje 2020 (ne za dodatne dejavnosti), do konca leta 2015 skupnemu podjetju poročali o 47 103 981 EUR stvarnih prispevkov za operativne dejavnosti; je seznanjen, da je prispevek drugih članov v gotovini za upravne stroške skupnega podjetja znašal 3 537 520 EUR; |
11. |
je seznanjen, da je bilo od sporočenih 47 103 981 EUR stvarnih prispevkov, povezanih z operativnimi odhodki programa Obzorje 2020, 27 776 996 EUR potrjenih v skladu z uredbo Sveta, vendar jih še ni potrdil upravni odbor, za 19 326 985 EUR pa sta bili potrebni še obe potrditvi; v zvezi s tem ugotavlja, da je skupno podjetje do septembra 2016 prejelo večino finančnih poročil članov ter da so bili potrjeni stvarni prispevki za 17 400 000 višji glede na ocene; poudarja, da so imeli člani iz zasebnega sektorja težave pri posredovanju podatkov o svojih stvarnih prispevkih do roka 31. januarja, zato je zaskrbljen, da bi se ta težava ponavljala; |
Razpisi za zbiranje predlogov
12. |
je seznanjen, da je skupno podjetje v letu 2015 prvič sočasno izvajalo dva raziskovalna programa, in sicer program Čisto nebo v okviru 7. okvirnega programa in program Čisto nebo 2 v okviru programa Obzorje 2020; |
13. |
je seznanjen, da je skupno podjetje v letu 2015 objavilo dva razpisa za zbiranje predlogov in prejelo 230 upravičenih predlogov (od skupaj 232) ter za financiranje izbralo 68 predlogov; |
14. |
priznava, da je bilo v okviru programa Čisto nebo v letu 2015 dobavljenih več kot 10 pomembnih demonstratorjev (preizkušenih na tleh in med letom) in dokončanih 106 projektov; |
15. |
z vidika širjenja sodelovanja ceni, da se je v prvem letu programa Čisto nebo 2 temu pridružilo 76 novih ključnih partnerjev (66 pridruženih članov v prvotnem programu Čisto nebo) in da se ta trend nadaljuje (133 ključnih partnerjev do konca leta 2016); poleg tega je iz prvih štirih odprtih konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov prišlo 294 partnerjev, kar pomeni, da je bilo skupno neto število sodelujočih v programu 384; |
16. |
je seznanjen, da je bilo sodelovanje MSP na razpisih za zbiranje predlogov, ki so bili začeti v letu 2015, nižje od načrtovane stopnje 35 %, a opaža napredek, ki ga je skupno podjetje doseglo pri vključevanju MSP v program, saj je do konca leta 2016 doseglo 36-odstotno stopnjo sodelovanje, ter spodbuja skupno podjetje k nadaljnjemu napredku pri njegovih dejavnostih razširjanja; |
Ključne kontrole in nadzorni sistemi
17. |
je seznanjen, da je skupno podjetje uvedlo postopke predhodne kontrole na podlagi finančnih in operativnih pregledov dokumentacije in naknadne revizije upravičencev do nepovratnih sredstev; |
18. |
ugotavlja, da je skupno podjetje vzpostavilo postopke notranje kontrole, s katerimi želi ustrezno zagotoviti, da bo mogoče odkriti ter preprečiti goljufije in nepravilnosti; |
19. |
je seznanjen, da je preostala stopnja napake za naknadne revizije, ki jo objavilo skupno podjetje, znašala 1,52 %; |
Strategija za boj proti goljufijam
20. |
je seznanjen, da finančna pravila skupnega podjetja določajo, da je treba njegov proračun izvrševati v skladu s standardi uspešne in učinkovite notranje kontrole, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij in nepravilnosti ter nadaljnje ukrepanje v zvezi z njimi; |
21. |
je seznanjen, da je upravni odbor skupnega podjetja v letu 2016 podprl posodobljeno strategijo za boj proti goljufijam na raziskovalnem področju, da bi se upoštevale spremembe, ki jih je prinesel program Obzorje 2020; |
22. |
ugotavlja, na podlagi poročila Računskega sodišča, da je skupno podjetje vzpostavilo postopke notranje kontrole, ki nudijo razumno zagotovilo, kar zadeva preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti (predhodna preverjanja plačil, politika o navzkrižju interesov, naknadne revizije upravičencev do nepovratnih sredstev), in da je izvajalo ukrepe iz akcijskega načrta, kot je denimo uporaba podatkovnih zbirk Komisije za prepoznavanje izločenih organizacij ali odkrivanje morebitnega dvojnega financiranja; |
Sistemi notranje kontrole
23. |
ugotavlja, na podlagi poročila Računskega sodišča, da je služba za notranjo revizijo opravila revizijo širjenja rezultatov raziskav, ki jih financira Unija; nadalje ugotavlja, da je nato služba na podlagi te revizije priporočila izboljšave, ki vključujejo načrtovanje uporabe in širjenja rezultatov, ki so jih člani pridobili z raziskavami v okviru sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev s člani, in poročanje o tem, ocenjevanje poročanja ključnih partnerjev o širjenju in izkoriščanju rezultatov raziskav, spremljanje uspešnosti in poročanje o njej ter širjenje rezultatov raziskav, centralizirano na ravni Skupnega podjetja, in kontrolo kakovosti objav upravičencev; poleg tega ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo izdala dve zelo pomembni priporočili in da je skupno podjetje pripravilo posebni akcijski načrt za njuno izvajanje; |
24. |
je seznanjen, da je služba za notranjo revizijo deloma zaključila zadevo v zvezi z načrtovanjem uporabe in širjenja rezultatov raziskav upravičencev in poročanjem o tem ter rok za popolno izvajanje postavila v leto 2017; je seznanjen, da je služba za notranjo revizijo zaključila zadevo v zvezi s spremljanjem uspešnosti in poročanjem o njej; |
Drugo
25. |
ugotavlja, da je zastopanost spolov, zlasti pri tehničnih pregledih, skrajno neuravnotežena (3,2 % žensk in 96,8 % moških), v znanstvenih odborih (14,3 % žensk in 85,7 % moških) in odborih za usklajevanje programov (16,7 % žensk in 83,3 % moških) pa zelo neuravnotežena; poziva skupno podjetje, naj izboljša ravnotežje med spoloma v svojih različnih organih ter predloži načrt za uresničitev tega cilja; |
26. |
pozdravlja napredek na področju sodelovanja z regijami in krepitev financiranja čistega neba 2 s strukturnimi in investicijskimi skladi ter spodbuja skupno podjetje, naj nadaljuje s temi prizadevanji; |
27. |
poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupno podjetje neposredno vključeno v postopek vmesnega pregleda programa Obzorje 2020 na področju dodatne poenostavitve in uskladitve skupnih podjetij. |
(1) Uredba Sveta (EU) št. 558/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 (UL L 169, 7.6.2014, str. 77).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/345 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1734
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0087/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 558/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 (4), zlasti člena 12, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0094/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja Čisto nebo 2, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 15.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 17.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 169, 7.6.2014, str. 77.
(5) UL L 38, 7.2.2014, str. 2.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/346 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1735
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ECSEL za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja ECSEL za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0091/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 561/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja ECSEL (4), zlasti člena 12, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0113/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ECSEL glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ECSEL, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 24.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 25.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 169, 7.6.2014, str. 152.
(5) UL L 38, 7.2.2014, str. 2.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/347 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1736
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ECSEL za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ECSEL za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0113/2017), |
A. |
ker je bilo Skupno podjetje ECSEL za Elektronske komponente in sisteme za evropski vodilni položaj (v nadaljnjem besedilu: skupno podjetje) ustanovljeno 7. junija 2014 v smislu člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi v obdobju do 31. decembra 2024 izvajalo skupno tehnološko pobudo za „Elektronske komponente in sisteme za evropski vodilni položaj“ (ECSEL); |
B. |
ker bi moralo javno-zasebno partnerstvo na področju elektronskih komponent in sistemov združevati finančna in tehnična sredstva, ki so potrebna, da bi bili kos kompleksnosti vse hitrejših inovacij na tem področju; |
C. |
ker je bilo skupno podjetje ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) št. 561/2014 junija 2014 z namenom, da nadomesti in nasledi skupni podjetji ENIAC in ARTEMIS; |
D. |
ker so člani skupnega podjetja Unija, države članice in države, ki so se prostovoljno pridružile programu Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države), ter združenja v vlogi zasebnih članov (v nadaljnjem besedilu: zasebni člani), ki zastopajo gospodarske družbe, katerih člani so, in druge organizacije v Uniji, ki delujejo na področju elektronskih komponent in sistemov; ker bi morali imeti tudi novi člani možnost pristopiti k skupnemu podjetju; |
E. |
ker bi bilo treba pri oceni skupnega učinka, ki ga ima skupno podjetje, upoštevati naložbe vseh pravnih subjektov razen Unije in sodelujočih držav, ki prispevajo k ciljem skupnega podjetja; ker bodo skupne naložbe predvidoma znašale najmanj 2 340 000 000 EUR; |
F. |
ker bo Unija za skupno podjetje med celotnim trajanjem programa Obzorje 2020 prispevala 1 184 874 000 EUR, sodelujoče države 1 170 000 000 EUR, zasebni člani pa 1 657 500 000 EUR; |
G. |
ker bi bilo treba prehod s skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS na skupno podjetje povezati in časovno uskladiti s prehodom s sedmega okvirnega programa na program Obzorje 2020, da se zagotovi čim boljša uporaba sredstev, ki so na voljo za raziskave; |
Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico za leto 2014
1. |
ugotavlja, da je skupno podjetje – kot je določeno v programu Obzorje 2020 – v letnem poročilu o dejavnostih objavilo informacije o posebnih kazalnikih uspešnosti; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
2. |
ugotavlja, da je Računsko sodišče v svojem poročilu o zaključnem računu skupnega podjetja za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da zaključni račun skupnega podjetja v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2015 ter njegov poslovni izid in denarne tokove za tedaj končano leto v skladu z njegovimi finančnimi pravili in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije; |
3. |
ugotavlja, da je končni proračun skupnega podjetja za proračunsko leto 2015 vključeval odobritve za prevzem obveznosti v višini 108 500 000 EUR in odobritve plačil v višini 168 000 000 EUR; ugotavlja tudi, da je zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 stopnja izvrševanja proračuna znašala 100 %, stopnja izvrševanja plačil pa 90,95 %; |
4. |
obžaluje, da je Računsko sodišče ponovno izdalo zgolj mnenje s pridržki glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, in sicer zaradi upravnih sporazumov, ki so bili podpisani z nacionalnimi organi za financiranje v zvezi z naknadnimi revizijami zahtevkov za povračilo stroškov za projekte, in ker se je strategija za revizijo skupnega podjetja v veliki meri zanašala na nacionalne organe za financiranje; |
5. |
izraža zaskrbljenost, ker je Računsko sodišče v svojem poročilu navedlo, da skupno podjetje zaradi precejšnjih razlik v metodologijah in postopkih, ki jih uporabljajo nacionalni organi za financiranje, ni moglo zanesljivo izračunati niti ponderirane stopnje napake niti stopnje preostale napake, zato Računsko sodišče ni moglo ugotoviti, ali so naknadne revizije učinkovite in ali ta ključni ukrep daje zadostno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij za projekte sedmega okvirnega programa; priznava, da je ta problem povezan s pravnim okvirom sedmega okvirnega programa in torej ni posledica uspešnosti skupnega podjetja; |
6. |
ugotavlja, da je skupno podjetje izvedlo obširno oceno nacionalnih zavarovalnih sistemov in prišlo do zaključka, da lahko ta revizijska poročila zagotavljajo razumno zaščito finančnih interesov njegovih članov; ugotavlja tudi, da je skupno podjetje v odziv na odložitev sprejetja sklepa o podelitvi razrešnice leta 2014 nacionalne organe za financiranje pozvalo, naj predložijo pisno izjavo o tem, da izvajanje nacionalnih postopkov daje razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij; organ za podelitev razrešnice je med odloženim postopkom podelitve razrešnice upošteval izjave nacionalnih organov za financiranje in skupnemu podjetju oktobra 2016 podelil razrešnico; priznava, da je skupno podjetje januarja 2017 sledilo dobremu zgledu iz prejšnjega leta ter organe pozvalo, naj organu za podelitev razrešnice predložijo podobne pisne izjave; |
7. |
poudarja dejstvo, da vprašanje razlik med metodologijami in postopki, ki jih uporabljajo nacionalni organi za financiranje, ni več relevantno za izvajanje projektov v okviru programa Obzorje 2020; |
8. |
ugotavlja, da so plačila skupnega podjetja, ki naj bi se financirala iz sedmega okvirnega programa, ob koncu leta 2015 znašala 293 000 000 EUR (47 % operativnih obveznosti); |
9. |
ugotavlja, da je skupno podjetje od skupnega zneska prispevkov za kritje operativnih in upravnih stroškov, ki jih v okviru programa Obzorje 2020 financira Unija, prevzelo obveznosti v višini 257 500 000 EUR (22 % skupnih sredstev) in izvršilo plačila v višini 56 000 000 EUR (22 % vseh obveznosti); ugotavlja, da je gotovinski prispevek Unije za upravne stroške skupnega podjetja znašal 1 400 000 EUR; |
10. |
obžaluje, da je od 28 sodelujočih držav, ki so bile obvezane finančno prispevati k operativnim stroškom skupnega podjetja, in sicer sorazmerno s finančnim prispevkom Unije, le 11 prijavilo plačila v skupnem znesku 15 800 000 EUR; |
11. |
ugotavlja, da bi morali zasebni člani zagotoviti stvarne prispevke v višini vsaj 1 657 500 000 EUR in da je ocenjeni znesek njihovih stvarnih prispevkov za leto 2015 znašal 58 700 000 EUR; v zvezi s tem priznava, da je Komisija leta 2016 izdala smernice, ki omogočajo, da se finančni prispevki za projekte določijo šele ob koncu projekta, ko lahko zasebni člani izračunajo svoje stvarne prispevke; ugotavlja tudi, da so ob koncu leta 2015 gotovinski prispevki zasebnih članov za upravne stroške skupnega podjetja znašali 3 600 000 EUR; |
Ključne kontrole in nadzorni sistemi
12. |
ugotavlja, da je skupno podjetje uvedlo postopke predhodne kontrole, ki temeljijo na finančnih in operativnih pregledih dokumentacije; ugotavlja, da so te kontrole pomembno orodje za ocenjevanje pravilnosti in zakonitosti poslovanja in da skupno podjetje razvija naknadne revizije upravičencev do sredstev v okviru programa Obzorje 2020; |
Razpisi za zbiranje predlogov
13. |
ugotavlja, da je skupno podjetje objavilo dva razpisa za zbiranje predlogov, s katerima je pozvalo k ukrepom na področju raziskav in inovacij ter ukrepom na področju inovacij, in da je leta 2015 prejelo 76 upravičenih osnutkov projektov in 62 upravičenih dokončnih predlogov projektov (v primerjavi z 48 leta 2014); ugotavlja tudi, da je bila leta 2015 stopnja uspešnosti za ukrepe na področju raziskav in inovacij 13 % (v primerjavi z 18 % leta 2014), za ukrepe na področju inovacij pa 33 % (v primerjavi s 43 % leta 2014); ugotavlja, da je stopnja uspešnosti za leto 2015 nižja, ker je bilo oddanih več projektov; |
14. |
ugotavlja, da je portfelj projektov v letu 2015 zajemal 25 projektov skupnega podjetja, od katerih jih je bilo leta 2015 izbranih 13, in 60 projektov, prevzetih še iz časa skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC; ugotavlja tudi, da je bila stopnja sodelovanja malih in srednjih podjetij pri razpisih skupnega podjetja 32 %; |
Pravni okvir
15. |
ugotavlja, da so se glavne odločitve, ki jih je sprejel upravni odbor skupnega podjetja, nanašale na strategijo za boj proti goljufijam, kadrovske predpise in celovito politiko o navzkrižju interesov; |
Notranja revizija
16. |
ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo leta 2015 opravila oceno tveganja za skupno podjetje, in je zaskrbljen, ker je v okviru te ocene opredelila dva upravna postopka skupnega podjetja „z velikim učinkom/visokim tveganjem“ (in sicer njegovo strategijo za obvladovanje tveganja in strategijo za boj proti goljufijam) in dva operativna postopka skupnega podjetja „z velikim učinkom/visokim tveganjem“ (in sicer naknadne kontrole in usklajevanje/izvajanje orodij skupnega strateškega okvira); kljub temu pozdravlja dejstvo, da si je skupno podjetje v preteklosti prizadevalo in si še naprej prizadeva zmanjšati ta tveganja; |
Strategija za boj proti goljufijam
17. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je treba proračun skupnega podjetja v skladu s finančnimi pravili izvrševati v skladu z uspešnimi in učinkovitimi standardi notranje kontrole, ki vključuje preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij in nepravilnosti ter nadaljnje ukrepanje v zvezi z njimi; |
18. |
ugotavlja, da se je skupno podjetje leta 2016 zavezalo, da bo še naprej izvajalo ukrepe za izboljšanje okoliščin za notranje kontrole, kakor je navedeno v notranji strategiji za preprečevanje goljufij; |
19. |
priznava, da je upravni odbor skupnega podjetja maja 2015 odobril posodobljeno skupno strategijo za boj proti goljufijam na raziskovalnem področju, leta 2016 pa je na podlagi te strategije sprejel izvedbeni načrt za boj proti goljufijam; ugotavlja tudi, da je skupno podjetje decembra 2016 posodobilo svojo strategijo naknadnih kontrol; |
20. |
ugotavlja, da je v poročilu Računskega sodišča navedeno, da so v skupnem podjetju že vzpostavljeni postopki notranje kontrole, ki naj bi dajali razumno zagotovilo o preprečevanju goljufij in nepravilnosti (med drugim predhodne kontrole plačil, politika v zvezi z navzkrižjem interesov in naknadne revizije upravičencev do nepovratnih sredstev); |
Drugo
21. |
poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupno podjetje neposredno vključeno v postopek vmesnega pregleda programa Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in uskladitve skupnih podjetij. |
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/350 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1737
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja ECSEL za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0091/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 561/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja ECSEL (4), zlasti člena 12, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0113/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Skupnega podjetja ECSEL za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ECSEL, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 24.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 25.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 169, 7.6.2014, str. 152.
(5) UL L 38, 7.2.2014, str. 2.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/351 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1738
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0090/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Uredba Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (4), zlasti člena 12, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0109/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 47.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 49.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 169, 7.6.2014, str. 108.
(5) UL L 38, 7.2.2014, str. 2.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/352 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1739
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0109/2017), |
A. |
ker je bilo Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (v nadaljevanju: skupno podjetje) ustanovljeno maja 2008 z Uredbo (ES) št. 521/2008 kot javno-zasebno partnerstvo za obdobje do 31. decembra 2017, da bi se osredotočili na razvoj tržnih aplikacij ter tako pospešili dodatna gospodarska prizadevanja za hitro uveljavljanje tehnologij gorivnih celic in vodika; ker je bila Uredba (ES) št. 521/2008 razveljavljena z Uredbo (EU) št. 559/2014; |
B. |
ker je bilo z Uredbo (EU) št. 559/2014 maja 2014 ustanovljeno Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 (v nadaljevanju: skupno podjetje 2), ki naj bi nadomestilo skupno podjetje za obdobje do 31. decembra 2024; |
C. |
ker so člani skupnega podjetja Unija, ki jo zastopa Komisija, Evropsko industrijsko združenje za skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik (v nadaljevanju: industrijsko združenje) ter nova evropska raziskovalna skupnost za gorivne celice in vodik AISBL – N.ERGHY (v nadaljevanju: raziskovalna skupnost); |
D. |
ker so člani skupnega podjetja 2 Unija, ki jo zastopa Komisija, industrijsko združenje Hydrogen Europe (v nadaljevanju: industrijsko združenje2) in raziskovalno združenje N.ERGHY (v nadaljevanju: raziskovalno združenje2); |
E. |
ker je najvišji prispevek Unije k skupnemu podjetju za celotno obdobje 470 000 000 EUR, k skupnemu podjetju 2 pa 665 000 000 EUR, ustrezno pa se izplača iz sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020, pri čemer delež, namenjen tekočim stroškom, ne sme preseči 20 000 000 EUR oziroma 19 000 000 EUR; |
F. |
ker se za skupno podjetje 2 pričakuje, da bodo člani industrijskega združenja2 in člani raziskovalnega združenja2 skupaj prispevali 50 % tekočih stroškov, industrijsko združenje2 bo prispevalo 43 %, raziskovalno združenje2 pa 7 %, oboji pa bodo prispevali stvarne prispevke za stroške poslovanja in stvarne prispevke za dodatne dejavnosti za cilje skupnega podjetja 2, pri čemer bodo ti znašali vsaj 380 000 000 EUR, od tega vsaj 285 000 000 EUR v stvarnih prispevkih za dodatne dejavnosti; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da Računsko sodišče v svojem poročilu o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navaja, da zaključni račun skupnega podjetja za leto 2015 v vseh pomembnih vidikih ustrezno prikazuje njegovo finančno stanje na dan 31. decembra 2015 ter rezultate njegovega poslovanja in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami njegovih finančnih pravil; |
2. |
ugotavlja, da je končni proračun skupnega podjetja za proračunsko leto 2015 vključeval sredstva za prevzem obveznosti v višini 132 583 855 EUR in sredstva za plačila v višini 95 089 121 EUR; ugotavlja, da so se sredstva za prevzem obveznosti v primerjavi z letom 2014 povečala za 17 %, kar gre pripisati predvsem višjemu znesku v razpisu za zbiranje predlogov za leto 2015, sredstva za plačila pa so se v primerjavi z letom 2014 zmanjšala za 2 %; |
3. |
ugotavlja na podlagi svojega letnega poročila o dejavnostih, da je skupno podjetje 2 nadaljevalo naknadne revizije in začelo 29 novih; pozdravlja dejstvo, da je stopnja preostale napake znašala 0,98 %; |
4. |
ugotavlja, da je skupno podjetje vzpostavilo predhodne postopke na podlagi pregledov finančnih podatkov in podatkov o poslovanju ter da izvaja naknadne revizije upravičencev do nepovratnih sredstev; ugotavlja, da so te kontrole ključna orodja za oceno zakonitosti in pravilnosti poslovanja; |
5. |
poudarja, da je izvrševanje proračuna pri sredstvih za prevzem obveznosti ob koncu leta za vse vire sredstev doseglo 87,3 %, kar je zaradi rezultatov ocenjevanja razpisa za leto 2015 nekoliko manj kot prejšnje leto; ugotavlja, da je bilo več predlogov projektov zavrnjenih, ker niso dosegali zahtevane kakovosti, zato je ostalo 13 700 000 EUR sredstev za prevzem obveznosti neporabljenih; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja plačil znašala 83 %, kar je doslej najboljša stopnja izvrševanja plačil za skupno podjetje 2; |
6. |
ugotavlja, da je bilo od vseh operativnih obveznosti v višini 193 500 000 EUR, prevzetih leta 2015, 42,6 % posameznih obveznosti, ki so temeljile na zaključenih postopkih za nepovratna sredstva in pogodbe; ugotavlja, da je šlo pri 57,3 % za skupne prevzete obveznosti, za katere postopek dodelitve še poteka, saj postopki ocenjevanja in pogajanja v zvezi z razpisi za zbiranje ponudb za projekte Obzorje 2020 za leto 2015 zahtevajo več časa; |
7. |
pozdravlja dejstvo, da je skupaj 59 raziskovalnih in industrijskih organizacij poročalo o naložbah v skupnem znesku 188 570 000 EUR, kar je več kot 60 % cilja, določenega za celoten čas delovanja skupnega podjetja 2; |
8. |
priznava, da je sektor – tako z vidika industrije kot z vidika raziskav – jasno izkazal namero, da želi opravljati naložbe ter razvijati in tržiti inovativno tehnologijo; ugotavlja, da predlogi za stvarne prispevke za dodatne dejavnosti prihajajo iz 16 različnih držav članic, razmerje med predlogi iz raziskav in industrije v smislu števila entitet pa je 33 proti 67; pozdravlja dejstvo, da je sektor gorivnih celic in vodika odločen nadaljevati po isti poti, pri tem pa storiti vse, kar je v njegovi moči, da bi v naslednjem obdobju poročanja leta 2016 dosegel izvrstne rezultate; |
9. |
ugotavlja, da skupno podjetje 2 v obdobju priprave zaključnega računa ni prejelo zahtevanih poročil članov, ki izvajajo projekte Obzorje 2020, saj še ni nastopil rok za njihovo posredovanje, zato ugotavlja, da je znesek stvarnih prispevkov k programu Obzorje 2020 za leto 2015, ki so bili vneseni v proračun, temeljil na oceni skupnega podjetja 2 glede stroškov, ki so jih imeli člani do konca leta 2015; v zvezi s tem poudarja, da se bodo podatki o stvarnih prispevkih posredovali v okviru prvega poročanja o projektih septembra 2016; spominja, da je Računsko sodišče v poročilu predlagalo, naj Komisija pripravi jasne smernice za proračunsko poročanje in finančno poslovodenje v skupnem podjetju 2, in ugotavlja, da so bile smernice na podlagi tega priporočila izdane 20. decembra 2016; |
Prerazporeditve
10. |
ugotavlja, da sta bili opravljeni dve proračunski prerazporeditvi med različnimi proračunskimi vrsticami istega poglavja, da bi bilo mogoče bolje dodeliti sredstva, potrebna za kritje upravnih stroškov; poudarja, da ti prerazporeditvi nista vplivali na proračun, o katerem se je glasovalo; |
Razpisi za zbiranje predlogov
11. |
potrjuje, da je skupno podjetje 2 s podpisom prvih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev na podlagi razpisa iz leta 2014 uspešno opravilo prehod na Obzorje 2020; ugotavlja, da ob koncu leta 2015 skupno podjetje 2 imelo 15 tekočih projektov v okviru programa Obzorje 2020 za leti 2014 in 15 v pripravi na podlagi razpisa iz leta 2015; |
12. |
ugotavlja, da so bili prvi sporazumi o nepovratnih sredstvih v okviru programa Obzorje 2020 (razpis iz leta 2014) podpisani s povprečnim rokom 8 mesecev do izplačila (razen v treh ustrezno utemeljenih primerih), kar odraža prizadevanja za hitro fazo priprave nepovratnih sredstev v okviru novih pravil in orodij; poudarja, da prispevek za 15 navedenih projektov znaša 82 100 000 EUR, pri čemer je 55 % namenjenih ukrepom na področju inovacij, 41 % ukrepom za raziskave in inovacije, preostali 4 % pa horizontalnim dejavnostim; je seznanjen s tem, da je bilo 25 % udeležencev pri uspešnih projektih malih in srednjih podjetij, ki jim je bilo namenjenih tudi 24 % prispevka skupnega podjetja iz razpisa za leto 2014; |
13. |
ugotavlja, da je skupno podjetje 2 drugi razpis za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje 2020 objavilo 5. maja 2015, rok za vložitev predlogov pa je bil 27. avgusta 2015, pri čemer je ocenjeni proračun znašal 123 000 000 EUR, in je seznanjen s tem, da je bilo prejetih 61 ustreznih predlogov, izmed katerih je bilo izbranih 15 projektov, ki so jim bila namenjena skupna sredstva v znesku 109 916 764 EUR; |
Pravni okvir
14. |
opaža, da so bila z Uredbo (EU, Euratom) 2015/1929 spremenjena finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije; ugotavlja, da mora skupno podjetje 2 spremeniti svoja finančna pravila ter jih uskladiti s spremenjenimi; ugotavlja, da je upravni odbor skupnega podjetja 2. maja 2016 sprejel spremenjeno finančno uredbo, potem ko je bil osnutek posredovan Komisiji, ki je podala svoje soglasje; |
15. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo v skupnem podjetju 2 novembra 2015 izvedla revizijo postopka ocenjevanja in izbire predlogov za dodelitev nepovratnih sredstev v okviru programa Obzorje 2020; poudarja dejstvo, da je služba za notranjo revizijo predlagala izboljšave v zvezi z jasnostjo in preglednostjo pri tem, katere teme za zbiranje predlogov izbere skupno podjetje 2; poziva skupno podjetje 2, naj organu za podelitev razrešnice poroča o izboljšavah, s katerimi namerava povečati preglednost izbirnega postopka; |
Preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov ter preglednost
16. |
pozdravlja dejstvo, da je skupno podjetje 2 na podlagi priporočila organa za podelitev razrešnice in priporočil na podlagi revizije, ki sta jo opravila služba Komisije za notranjo revizijo in notranji revizor skupnega podjetja 2, pripravilo notranja pravila, ki na bolj razumljiv način opredeljujejo obveznosti v zvezi z nasprotji interesov; z zadovoljstvom potrjuje, da so se uslužbenci skupnega podjetja 2 v okviru tečaja za ozaveščanje na področju notranje kontrole 30. novembra 2015 usposabljali na področju opredeljevanja in morebitnega preprečevanja navzkrižja interesov ter zahtev za poročanje v zvezi s prejemanjem daril, uslug in plačil; |
17. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je skupno podjetje 2 sodelovalo pri preventivnih in korektivnih ukrepih v skladu s pravkar sprejetima skupno strategijo in akcijskim načrtom za boj proti goljufijam na ravni Komisije ter jih začelo leta 2015 izvajati; |
Drugo
18. |
poudarja, da temeljnih raziskav, ki prispevajo k uresničevanju ciljev skupnega podjetja 2, ne bi smeli izključiti iz drugih razpisov v sklopu programa Obzorje 2020, če se več kot očitno ne prekrivajo z razpisi skupnega podjetja 2; |
19. |
ugotavlja, da je skupno podjetje vzpostavilo postopke notranje kontrole, s katerimi želi ustrezno zagotoviti, da bo mogoče odkriti ter preprečiti goljufije in nepravilnosti; |
20. |
ugotavlja, da bi bilo treba splošna pravila za zaposlene, pripravljena na podlagi predloge Komisije, oddati upravnemu odboru v odobritev do konca leta 2016; |
21. |
poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupno podjetje 2 neposredno vključeno v postopek vmesnega pregleda programa Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in uskladitve skupnih podjetij. |
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/355 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1740
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0090/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Uredba Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (4), zlasti člena 12, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0109/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 47.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 49.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 169, 7.6.2014, str. 108.
(5) UL L 38, 7.2.2014, str. 2.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/356 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1741
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0089/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 557/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 (4), zlasti člena 12, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0083/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 57.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 58.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 169, 7.6.2014, str. 54.
(5) UL L 38, 7.2.2014, str. 2.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/357 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1742
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0083/2017), |
A. |
ker je bilo Skupno podjetje za izvajanje skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje IMI) ustanovljeno decembra 2007 za obdobje desetih let s ciljem znatno izboljšati uspešnost in učinkovitost razvoja zdravil, dolgoročno pa naj bi farmacevtski sektor proizvedel več učinkovitejših in varnejših inovativnih zdravil; |
B. |
ker je po sprejetju Uredbe Sveta (EU) št. 557/2014 v maju 2014 Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila 2 (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje IMI 2) junija 2014 nadomestilo Skupno podjetje IMI in naj bi zaključilo raziskovalne dejavnosti sedmega okvirnega programa, z njegovo ustanovitvijo pa bo skupno podjetje delovalo do 31. decembra 2024; |
C. |
ker sta ustanoviteljici skupnega podjetja Unija, ki jo zastopa Komisija, in Evropska zveza farmacevtske industrije in združenj (EFPIA); |
D. |
ker je skupno podjetje začelo samostojno delovati 16. novembra 2009; |
E. |
ker lahko prispevek Unije za Skupno podjetje IMI, ki bo izplačan iz proračuna sedmega okvirnega programa, v desetletnem obdobju znaša največ 1 000 000 000 EUR in ker morata ustanoviteljici enakomerno prispevati k tekočim stroškom, pri čemer znesek, ki ga krije vsaka od njiju, ne sme preseči 4 % celotnega prispevka Unije; |
F. |
ker lahko prispevek Unije za Skupno podjetje IMI 2, ki bo izplačan iz proračuna programa Obzorje 2020, v desetletnem obdobju znaša največ 1 638 000 000 EUR in ker morajo člani, razen Komisije, prispevati 50 % tekočih stroškov ter bi morali prispevati k operativnim stroškom z denarnimi in/ali stvarnimi prispevki, pri čemer bi morali biti njihovi prispevki enaki finančnemu prispevku Unije; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
1. |
ugotavlja, da po mnenju Računskega sodišča zaključni račun skupnega podjetja v vseh pomembnih vidikih ustrezno prikazuje njegovo finančno stanje na dan 31. decembra 2015 ter rezultate njegovega poslovanja in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z njegovimi finančnimi pravili in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije; |
2. |
je seznanjen s tem, da je Računsko sodišče podalo pozitivno mnenje o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z letnimi računovodskimi izkazi skupnega podjetja za leto 2015, in priznava, da je skupno podjetje izpolnilo zahteve glede praga pomembnosti; |
3. |
ugotavlja, da je končni proračun skupnega podjetja za leto 2015, ki je bil na voljo za izvrševanje, vključeval odobritve za prevzem obveznosti v višini 315 269 000 EUR in odobritve plačil v višini 195 411 000 EUR; |
4. |
ugotavlja, da je stopnja izvrševanja proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 91,04 %, kar je 1,34 % manj kot leta 2014; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja odobritev plačil znašala 72,68 %, kar je 1,22 % manj kot leta 2014; je seznanjen s trditvami skupnega podjetja, da je stopnja izvrševanja odobritev plačil nižja od pričakovane predvsem zaradi zamud pri pogajanjih glede več projektov v okviru programa Obzorje 2020; ugotavlja tudi, da je pri operativnih dejavnostih stopnja izvrševanja za odobritve za prevzem obveznosti znašala 91,17 %, za odobritve plačil pa 72,74 %; |
5. |
ugotavlja, da je skupno podjetje do konca leta 2015 v zvezi s sredstvi, ki jih v okviru sedmega okvirnega programa financira Unija, prevzelo obveznosti v višini 966 000 000 EUR in izvršilo plačila v višini 538 100 000 EUR (55,7 % obveznosti za operativne dejavnosti); ugotavlja tudi, da je visoka stopnja neizvršenih plačil za operativne dejavnosti predvsem posledica počasnega in zapoznelega začetka dejavnosti v prvih letih skupnega podjetja in da bi ta sredstva naj bila porabljena za prihodnja plačila za podpisane sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki veljajo do konca leta 2021; |
6. |
ugotavlja, da je bilo skupno podjetje v zvezi s skupnimi sredstvi v višini ene milijarde EUR, ki so bila v okviru sedmega okvirnega programa določena kot stvarni in denarni prispevki drugih članov, do konca leta 2015 obveščeno o stvarnih prispevkih v višini 503 100 000 EUR za operativne dejavnosti, od tega je upravni odbor potrdil prispevke v višini 321 800 000 EUR oz. 63,9 %; |
7. |
ugotavlja, da je skupno podjetje od skupnih sredstev v višini 1 638 000 000 EUR za operativne in upravne dejavnosti, ki naj bi jih financirala EU v okviru programa Obzorje 2020, prevzelo obveznosti za operativne dejavnosti v višini 351 700 000 EUR in izvršilo plačila v višini 45 900 000 EUR (13 % obveznosti za operativne dejavnosti); priznava, da je nizka stopnja plačil predvsem posledica zamud pri pogajanjih o sporazumih za program Obzorje 2020 s partnerji iz gospodarstva; |
8. |
ugotavlja, da je bilo skupno podjetje v zvezi s skupnimi sredstvi v višini 1 425 000 000 EUR, ki so bila v okviru programa Obzorje 2020 določena kot stvarni in denarni prispevki članov, do konca leta 2015 obveščeno o prispevkih v višini 68 600 000 EUR; enajst sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, podpisanih v okviru programa Obzorje 2020, vključuje zavezo o stvarnih prispevkih v višini 123,5 milijona EUR; |
9. |
ugotavlja, da od septembra 2015 funkcijo računovodje v skupnem podjetju opravlja računovodja Komisije; |
10. |
opozarja, da je Računsko sodišče v svojem poročilu priporočilo, da Komisija pripravi jasne smernice za poročanje o proračunu skupnega podjetja, ter pozdravlja, da so bile te smernice v skladu z omenjenim priporočilom 20. decembra 2016 objavljene; |
Strategija za boj proti goljufijam
11. |
ugotavlja, da je upravni odbor julija 2015 sprejel posodobljeno strategijo skupnega podjetja za boj proti goljufijam, da bi upošteval spremembe, ki so bile uvedene s programom Obzorje 2020; |
12. |
obžaluje, da je Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v enem primeru suma goljufije, ki mu je bil predložen v preučitev, odločil, da ne bo sprožil preiskave; ugotavlja, da je skupno podjetje začelo izvajati tako tehnično kot finančno revizijo in da so bile v okviru tehnične revizije ugotovljene nekatere pomanjkljivosti pri znanstvenem delu enega od upravičencev, ki so privedle do končanja sodelovanja tega upravičenca, upravičenost do stroškov je bila preklicana, znesek v višini 398 115,65 EUR pa povrnjen koordinatorju projekta; ugotavlja tudi, da je bila finančna revizija projekta končana brez kakršnih koli bistvenih ugotovitev; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo, ki jo imajo prijavitelji nepravilnosti in postopki notranje revizije pri odkrivanju, sporočanju in preiskovanju nepravilnosti, povezanih s proračunskimi odhodki Unije, pa tudi pri izterjavi nepravilno uporabljenih sredstev; |
Sistemi notranje kontrole
13. |
ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo izvedla revizijo predhodnih kontrol za upravljanje nepovratnih sredstev in s tem povezanih postopkov; poudarja, da je imelo skupno podjetje že v preteklosti težave zaradi pomanjkljivosti pri dokumentiranju predhodnih kontrol, in ugotavlja, da so bila pri reviziji podana tri priporočila in da se v njih skupnemu podjetju svetuje, naj poveča učinkovitost svojih predhodnih kontrol, tako da uporabi bolj uravnotežen pristop, ki temelji na tveganju, pa tudi, da bi moralo okrepiti nadzorne postopke za potrdila o računovodskih izkazih in da bi morala njegova uprava bolj pogosto poročati o rezultatih predhodnih kontrol; je seznanjen z dejstvom, da ni bilo izdano nobeno kritično priporočilo glede skupnega podjetja in da od marca 2015 izvaja revizijska priporočila službe za notranjo revizijo; |
14. |
ugotavlja, da so bili vzpostavljeni postopki predhodne kontrole, ki temeljijo na finančnih in operativnih pregledih dokumentacije; ugotavlja tudi, da je skupno podjetje izvedlo naknadne revizije upravičencev do nepovratnih sredstev; je seznanjen s tem, da je stopnja preostalih napak za naknadne revizije znašala 1,5 %; |
15. |
ugotavlja, da je skupno podjetje vzpostavilo postopke notranje kontrole, s katerimi želi razumno zagotoviti, da bo mogoče odkriti ter preprečiti goljufije in nepravilnosti; |
16. |
na podlagi informacij, pridobljenih od skupnega podjetja, priznava, da je skupno podjetje napredovalo pri izvajanju ukrepov, dogovorjenih s službo za notranjo revizijo, in da je uprava leta 2015 izvedla dve priporočili, ki sta bili podani v okviru revizije iz preteklih let, glede ključnih kazalnikov uspešnosti in pregledov vmesnih poročil o projektih, služba za notranjo revizijo pa ju je zaključila; nadalje ugotavlja, da je skupno podjetje v zvezi z edinim neizvedenim priporočilom glede krepitve postopka spremljanja projektov in nadgradnje sistemov IT izvedlo dogovorjene ukrepe, služba za notranjo revizijo pa je aprila 2016 zadevo zaključila; |
Drugo
17. |
ugotavlja, da je bilo leta 2015 15,6 % upravičencev MSP, kar je malo manj kot leta 2014; spodbuja skupno podjetje, naj si še naprej prizadeva za večjo udeležbo MSP pri svojih projektih; |
18. |
je seznanjen s tem, da je skupno podjetje maja 2016 v skladu z zahtevo organa za podelitev razrešnice objavilo podrobno poročilo o socialno-ekonomskem vplivu projektov IMI; |
19. |
poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupno podjetje neposredno vključeno v postopek vmesnega pregleda programa Obzorje 2020 na področju dodatne poenostavitve in uskladitve skupnih podjetij. |
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/360 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1743
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0089/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 557/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 (4), zlasti člena 12, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0083/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 57.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 58.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 169, 7.6.2014, str. 54.
(5) UL L 38, 7.2.2014, str. 2.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/361 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1744
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije (Fuzija za energijo) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0085/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/198/Euratom z dne 27. marca 2007 o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (4), zlasti člena 5(3), |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0108/2017), |
1. |
podeli razrešnico direktorju Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 33.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 34.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 90, 30.3.2007, str. 58.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/362 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1745
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije (Fuzija za energijo) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0108/2017), |
A. |
ker je bilo Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije (Fuzija za energijo) (v nadaljevanju: skupno podjetje) ustanovljeno marca 2007 za obdobje 35 let z Odločbo Sveta 2007/198/Euratom; |
B. |
ker so člani skupnega podjetja Euratom, ki ga zastopa Komisija, države članice Euratoma in tretje države, ki so sklenile sporazum o sodelovanju z Euratomom na področju nadzorovane jedrske fuzije; |
C. |
ker so cilji skupnega podjetja zagotoviti prispevek Unije k mednarodnemu projektu fuzijske energije ITER, izvajati sporazum o širšem pristopu med Euratomom in Japonsko ter pripraviti gradnjo demonstracijskega fuzijskega reaktorja (DEMO); |
D. |
ker je skupno podjetje začelo samostojno delovati marca 2008; |
Splošno
1. |
ugotavlja, da je Računsko sodišče v svojem poročilu o letnih računovodskih izkazih skupnega podjetja za proračunsko leto 2015 (v nadaljevanju: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da slednji v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2015 ter njegov poslovni izid in denarne tokove za tedaj končano leto v skladu z določbami njegovih finančnih pravil in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije; |
2. |
potrjuje, da poročilo Računskega sodišča navaja, da so transakcije, povezane z letnimi računovodskimi izkazi skupnega podjetja za proračunsko leto 2015, v vseh pomembnih vidikih zakonite in pravilne; |
3. |
izraža zaskrbljenost, da Računsko sodišče v svojem poročilu ponovno poudarja, da obstaja veliko tveganje povečanja zneska prispevka skupnega podjetja za gradbeno fazo projekta, ker so dejavnosti ITER tako kompleksne, obenem pa priznava, da je bil dosežen občuten napredek na več področjih, ki vplivajo na celotno upravno strukturo projekta; |
4. |
poudarja, da je skupno podjetje odgovorno za upravljanje prispevka Unije za projekt ITER ter da je treba do leta 2020 ohraniti zgornjo proračunsko mejo, ki znaša 6 600 000 000 EUR; nadalje poudarja, da je glavni izziv za projekt ITER zagotoviti ohranitev realističnega urnika in priprave proračuna ter da se vsako morebitno odstopanje ali težava odkrije čim prej; ugotavlja, da Računsko sodišče v svojem poročilu kot „poudarjeno zadevo“ ponavlja ugotovitev, da zgornja proračunska meja, ki znaša 6 600 000 000 EUR in predstavlja dvakratnik stroškov, v izhodišču predvidenih v proračunu za gradbeno fazo leta 2010, ni vključevala nepredvidljivih stroškov; zato opaža določen napredek v posodobljeni oceni prispevka skupnega podjetja v letu 2015, ki predstavlja bolj celovit znesek; se zaveda, da so nedavne spremembe, ki se še vedno uvajajo, s tega vidika bistvene za prihodnjo uspešnost projekta; |
5. |
izraža resno zaskrbljenost nad dejstvom, da Računsko sodišče v svojem poročilu navaja, da je skupno podjetje v letu 2015 začelo z obsežnim izračunom ocenjenih stroškov ob dokončanju prispevka skupnega podjetja za gradbeno fazo projekta ITER, ki je pokazal pričakovano povečanje stroškov v višini približno 2 375 000 000 EUR, kar predstavlja 35-odstotno povečanje zneska, ki ga je Svet odobril leta 2010; ugotavlja, da ta znesek presega povečanje, o katerem je skupno podjetje poročalo novembra 2014, vendar priznava, da je to posledica širšega obsega novega izračuna, ki vključuje celotno fazo gradnje in ne samo ocenjenega odstopanja stroškov pri oddanih naročilih; pozdravlja prizadevanja skupnega podjetja, da bi zagotovilo bolj celostne in realistične ocene stroškov; |
6. |
poudarja, da poročilo Računskega sodišča omenja, da je upravni odbor skupnega podjetja leta 2015 sprejel akcijski načrt v skladu z akcijskim načrtom ITER za spoprijemanje z izzivi, povezanimi s kompleksnostjo projekta; ugotavlja, da je svet organizacije ITER (v nadaljevanju: svet ITER) na svojem zasedanju junija 2016 končno sprejel – ad referendum – novi urnik in vire za projekt ITER (nova referenčna vrednost, ki jo spremlja postopen pristop do faze prve plazme), za katere se je menilo, da so realistični, vključno z določitvijo ključnih mejnikov za leti 2016 in 2017 ter ciljnega datuma leta 2025 za prvo plazmo; nadalje ugotavlja, da je svet ITER novembra 2016 odobril – ad referendum – celotni urnik projekta do prve plazme leta 2025 in do operacije devterij–tritij leta 2035; vseeno ugotavlja, da mora Svet Evropske unije še odobriti novo referenčno vrednost; |
7. |
poudarja, da bi morala Komisija pred julijem 2017 predstaviti sporočilo o projektu ITER, saj je to bistvenega pomena za zagotavljanje preglednosti celotnega projekta in za določitev naslednjih korakov; |
8. |
poudarja, da je bil januarja 2016 imenovan novi direktor skupnega podjetja in da je že uvedel številne nujne ključne spremembe; ugotavlja, da je direktor, poleg akcijskega načrta iz leta 2015, predlagal 21 novih ukrepov; opaža veliko ambicioznost novih ukrepov, ki presegajo izboljšave z vidika proračuna in časovnega okvira ter so usmerjene v širši in celovitejši napredek na več področjih, ki zadevajo uspešnost projekta ITER, vključno z upravljanjem in komunikacijami, profesionalizacijo postopkov ter usposabljanjem in poklicnim razvojem zaposlenih; |
9. |
je seznanjen, da je v postopku podelitve razrešnice za leto 2014, ki je bila odložena, organ za podelitev razrešnice zahteval, da direktor skupnega podjetja predstavi podrobno poročilo o napredku vseh ključnih ukrepov, ki bi potrdilo, da gre projekt v pravo smer in da se vsi ti ukrepi izvajajo; priznava, da je bilo to poročilo januarja 2017 predstavljeno organu za podelitev razrešnice; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
10. |
je seznanjen, da je končni proračun za leto 2015, ki je bil na voljo za izvrševanje, vključeval odobritve za prevzem obveznosti v višini 467 901 000 EUR in odobritve za plačila v višini 586 080 000 EUR; ugotavlja, da sta bili stopnji uporabe sredstev za prevzem obveznosti in sredstev za plačila 100 % oziroma 99 %; vseeno opaža, da je stopnja izvrševanja sredstev za prevzem obveznosti in sredstev za plačila glede na prvotni proračun za leto 2015 znašala 49 % oziroma 82 %; |
11. |
ugotavlja, da je bilo 52 % od 467 900 000 EUR na voljo za odobritve za prevzem obveznosti, izvršenih z neposrednimi posameznimi prevzetimi obveznostmi, preostalih 48 % pa s skupnimi prevzetimi obveznostmi; poudarja, da je bila uspešnost posameznih obveznosti, ki je bila slabša od prvotno predvidene, pretežno posledica zmanjšanja zneskov denarnih prispevkov, ki jih je zahtevala organizacija ITER, zmanjšanja zneska denarnega prispevka, ki ga je zahtevala Japonska, in odložitve pogodb na področjih, kot so daljinsko upravljanje, diagnostika in tehnologija plazme; |
12. |
ugotavlja, da je bilo izvrševanje proračuna uravnoteženo s skupnimi prevzetimi obveznostmi v skladu z zadnjo spremembo delovnega programa za leto 2015 glede zaključka postopkov javnih naročil, ki so bili v teku, v letu 2016, pri čemer sta bili glavni področji stavbe (za spremembe ali opcije v zvezi s pogodbami o glavnih stavbah) in vakuumska posoda (za dokončanje javnega naročila glavne posode); |
13. |
potrjuje dejstvo, da je bila v celotnem izvrševanje proračuna za leto 2015 raven storniranih odobrenih sredstev za leto 2015 zelo nizka in je predstavljala manj kot 0,1 % proračuna; ugotavlja, da so stornirane odobritve, ki so skupaj znašale 925 783 EUR, kar ustreza neplačanim zneskom v letu 2015 za odprte upravne obveznosti, bile prenesene iz leta 2014; |
14. |
ugotavlja, da je za proračunsko leto 2015 bilanca realizacije proračuna znašala 1 070 000 EUR; ugotavlja, da v proračun niso bili vključeni razni prihodki, kot so pozno plačilo prispevka za članarino Grčije za leto 2014 in obresti zaradi poznega plačila Španije; |
15. |
priznava, da je skupno podjetje v letu 2015 obdelalo 4 200 plačilnih transakcij (brez plač), kar je majhno, 3-odstotno znižanje glede na leto 2014; nadalje ugotavlja, da je bilo 1 500 od teh transakcij plačilo računov, pri čemer se je čas, potreben za plačilo računov, povprečno skrajšal za približno sedem dni zaradi prizadevanj za optimizacijo finančnih procesov, ki so s tem povezani; z zadovoljstvom ugotavlja, da je izvajanje elektronskih postopkov dela za plačila v letu 2014 pokazalo občutno povečanje učinkovitosti; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
16. |
je seznanjen, da je upravni odbor skupnega podjetja sprejel strategijo za boj proti goljufijam in akcijski načrt za obdobje od 2015 do 2017, kar je mogoče pojasniti z okoliščinami, v katerih deluje skupno podjetje, in sicer, da je odgovorno za velik obseg javnih sredstev ter preprečevanje in odkrivanje ustreznih mehanizmov goljufij; ugotavlja, da so bili določeni cilji, kot je imenovanje uradnika za etiko in urad OLAF ter ozaveščanje; |
17. |
je seznanjen, da je skupno podjetje v letu 2015 sprejelo sklep o pravilih za prijavitelje nepravilnosti in revidiralo pravila o navzkrižju interesov iz leta 2013, ki se uporabljajo za njegova telesa in odbore; |
Izbor osebja in zaposlovanje
18. |
potrjuje, da je skupno podjetje sprejelo pravila za izvajanje kadrovskih predpisov; obžaluje, da nekatera specifična pravila o izvajanju kadrovskih predpisov še čakajo na sprejetje; |
19. |
vseeno ugotavlja, da med ključnimi izzivi ostajajo prerazporeditve osebja skupnega podjetja na izrazito prednostna področja, ter direktorja spodbuja, naj nadaljuje s svojimi prizadevanji v smeri optimizacije virov med skupnim podjetjem in organizacijo ITER; |
Notranja kontrola
20. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je bil dosežen znaten napredek na številnih področjih nadzornih in kontrolnih sistemov, izračun ocenjenih stroškov ob dokončanju gradbene faze pa je bil obravnavan kot pomemben dosežek; |
21. |
potrjuje dejstvo, da je upravni odbor skupnega podjetja sprejel splošno strategijo kontrole in spremljanja, ki ima za glavni cilj direktorju in zunanjim deležnikom zagotoviti razumno zagotovilo kar zadeva uspešnost notranjih sistemov kontrole skupnega podjetja; |
22. |
priznava, da je skupno podjetje razvilo orodje za spremljanje pogodb (Contract Tracker – spletni portal za izmenjavo dokumentacije z dobavitelji), ki je pomembno orodje za spremljanje mejnikov in splošnega napredka projekta; ugotavlja tudi, da je skupno podjetje začelo razvijati odstopanja in spremembe orodja za spremljanje pogodb, ki omogočajo upravljanje vseh sprememb pogodb; spodbuja skupno podjetje k nadaljnjemu razvoju in celovitemu izkoriščanju možnosti, ki jih nudijo ti sistemi; |
23. |
ugotavlja, da je oddelek za notranjo revizijo skupnega podjetja v letu 2015 dokončal dva pregleda in opravil tri nadaljnja spremljanja; pričakuje, da bo skupno podjetje organ za podelitev razrešnice obveščalo o priporočilih in napredku v zvezi s tem; nadalje ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo potrdila napredek skupnega podjetja na področju javnih naročil in ugotovila, da je bilo ustrezno izvedenih sedem od devetih revizijskih priporočil iz leta 2014; |
24. |
priznava dejstvo, da skupno podjetje stalno izboljšuje svojo notranjo kontrolo, tako da vire osredotoča na izvajanje projekta ITER, ki je potrebno za doseganje mejnika prve plazme, pri tem pa upošteva omejeni proračun do leta 2020; je seznanjen, da je bila oktobra 2016 dodatno izboljšana tudi struktura lastništva in odgovornosti skupnega podjetja, saj je bil vzpostavljen nov oddelek, ki se osredotoča na komercialna in finančna vprašanja; poziva skupno podjetje, naj organu za podelitev razrešnice poroča o rezultatih, doseženih na podlagi teh organizacijskih sprememb; |
Operativna javna naročila in nepovratna sredstva
25. |
je seznanjen, da je bilo v letu 2015 skupaj začetih 73 postopkov za oddajo operativnih javnih naročil in podpisanih 79 pogodb za javna naročila v vrednosti približno 326 000 000 EUR; je nadalje seznanjen, da so bila ta pomembnejša javna naročila oddana in podpisana na področju nepremičnin in daljinskega upravljanja, pomembna javna naročila pa so bila oddana tudi za magnete in curek nevtralnih delcev; |
26. |
priznava, da se je povprečen čas do pogodbe za oddajo javnih naročil v vrednosti nad 1 000 000 EUR z 240 dni v letu 2014 skrajšal na 140 dni v letu 2015, a bi ga bilo potrebno še dodatno skrajšati na 100 dni; poudarja, da je povprečen čas do pogodbe za oddajo javnih naročil v vrednosti do 1 000 000 EUR in za nepovratna sredstva ostal na ravni iz leta 2014; |
27. |
ugotavlja, da so postopki s pogajanji predstavljali 45 % postopkov za oddajo operativnih javnih naročil skupnega podjetja, ki so bili začeti v letu 2015 (v primerjavi z 58 % leta 2014); je prepričan, da so še potrebna prizadevanja, da bi bila – kadar je to mogoče in primerno – konkurenčnost pri postopkih za oddajo operativnih javnih naročil večja, četudi je skupno podjetje v letu 2015 zmanjšalo število postopkov s pogajanji; priznava, da je na nekaterih zelo specializiranih področjih konkurenca dobaviteljev omejena in so zato postopki s pogajanji pogosto najprimernejši način za oddajo javnih naročil, zlasti ob upoštevanju tveganja, da bi odprti razpis za ponudbe lahko privedel do sklenitve pogodbe z neizkušenim gospodarskim subjektom, ki je realistično ne bi mogel izpolniti; poziva skupno podjetje, naj poroča o ukrepih, sprejetih za povečanje konkurenčnost pri njegovih postopkih za oddajo operativnih javnih naročil, kadar je to mogoče; |
28. |
poudarja dejstvo, da Računsko sodišče v svojem poročilu opaža velik napredek pri postopkih za oddajo javnih naročil, a opozarja tudi na več pomanjkljivosti, kot so višje vrednosti stroškov od ocenjenih ob dokončanju dveh projektov ali zamuda pri postopku za oddajo javnega naročila; poziva skupno podjetje k napredku v pogajanjih z organizacijo ITER o boljši uskladitvi porazdelitve kreditov pri javnih naročilih; |
Pravni okvir
29. |
ugotavlja, da Računsko sodišče v svojem poročilu opaža, da je decembra 2015 upravni odbor skupnega podjetja končno spremenil svojo finančno uredbo in njena izvedbena pravila, da bi jih uskladil z novim finančnim okvirom Unije, ter da so ta pravila začela veljati 1. januarja 2016; poudarja, da je Komisija izrekla pozitivno mnenje o spremembah, ki jih je skupno podjetje vneslo v svoja finančna pravila, vendar je zahtevala, da skupno podjetje razmisli o nadaljnjem oblikovanju nekaterih določb v zvezi s posebnimi odstopanji od novega finančnega okvira Unije; na podlagi odgovora skupnega podjetja ugotavlja, da načrtuje vključitev takšnih določb v svoja izvedbena pravila do konca leta 2016; poziva skupno podjetje, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o nadaljnjem napredku pri izvajanju; |
30. |
potrjuje, da je skupno podjetje revidiralo svoje delovne postopke in procese, na katere so vplivali njegova nova finančna uredba in izvedbeni predpisi in njegova nova pravila o javnih naročilih in dodelitvi nepovratnih sredstev; na podlagi odgovora skupnega podjetja z zadovoljstvom ugotavlja, da so bile nove zahteve prenesene v njegove delovne postopke (politike, procesi, postopki itd.); |
Pravice intelektualne lastnine in industrijska politika
31. |
ugotavlja, da je skupno podjetje leta 2016 sprejelo dokument enotne intelektualne lastnine; nadalje ugotavlja, da je skupno podjetje formaliziralo uporabo tega dokumenta, tako da ga je izrecno vključilo med korake v vseh novih postopkih javnih naročil; |
Sporazum o sedežu
32. |
z zadovoljstvom opaža, da je maja 2016 direktor skupnega podjetja, po odobritvi upravnega odbora, s Kraljevino Španijo podpisal podaljšanje dolgoročne zakupne pogodbe za pisarne podjetja, vključno z razširitvijo sedanjih pisarniških prostorov za 1 000 m2; poleg tega je seznanjen, da je upravni odbor podprl načrte za prenovo pisarniških prostorov skupnega podjetja. |
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/366 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, Euratom) 2017/1746
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije (Fuzija za energijo) za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0085/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/198/Euratom z dne 27. marca 2007 o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (4), zlasti člena 5(3), |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0108/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 33.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 34.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 90, 30.3.2007, str. 58.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/367 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1747
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0086/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (4), zlasti člena 4b, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0096/2017), |
1. |
podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja SESAR glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2015; |
2. |
navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja SESAR, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 66.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 68.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 64, 2.3.2007, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/368 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1748
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0096/2017), |
A. |
ker je bilo Skupno podjetje SESAR (v nadaljevanju: skupno podjetje) ustanovljeno februarja 2007 za izvajanje programa Enotno evropsko nebo – raziskave upravljanja zračnega prometa (SESAR), katerega cilj je posodobiti upravljanje prometa v Evropi; |
B. |
ker se je po sprejetju Uredbe Sveta (EU) št. 721/2014 (1) s programom SESAR 2 podaljšalo delovanje skupnega podjetja za obdobje do 31. decembra 2024; |
C. |
ker so projekti SESAR razdeljeni v „fazo opredelitve“ (2004–2007), ki jo vodi Eurocontrol, prvo „razvojno fazo“ (2008–2016), ki se financira v programskem obdobju 2008–2013 in jo upravlja skupno podjetje, ter „uvajalno fazo“ (2014–2020), ki poteka vzporedno z „razvojno fazo“; ker naj bi uvajalno fazo vodili industrija in deležniki, namenjena pa bo obsežni izdelavi in uvajanju nove infrastrukture upravljanja zračnega prometa; |
D. |
ker je začelo skupno podjetje samostojno delovati leta 2007; |
E. |
ker je bilo skupno podjetje zasnovano kot javno-zasebno partnerstvo, katerega ustanovna člana sta Unija in Eurocontrol; |
F. |
ker proračun za fazo projekta SESAR, razvito v obdobju 2008–2015, znaša 2 100 000 000 EUR, ki jih bodo v enakih deležih zagotovili Unija, Eurocontrol ter sodelujoči javni in zasebni partnerji, in ker proračun Unije za uvajalno fazo programa SESAR 2 za obdobje 2014–2024, ki se financira iz okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (v nadaljevanju: Obzorje 2020), znaša 585 000 000 EUR; ker bo prispevek Eurocontrola v sklopu novih sporazumov o članstvu v okviru programa Obzorje 2020 predvidoma znašal okrog 500 000 000 EUR, prispevki drugih partnerjev iz letalske industrije pa predvidoma okrog 720 700 000 EUR; |
G. |
ker mora skupno podjetje voditi ločene računovodske izkaze za prvi program (2007–2016 v sklopu sedmega okvirnega programa/TEN-T (SESAR 1)) in drugi program (2014–2024 v sklopu financiranja Unije za Obzorje 2020 (SESAR 2)) (skupaj SESAR 2020); |
Splošno
1. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da zaključni račun skupnega podjetja v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2015 ter njegov poslovni izid in denarne tokove za tedaj končano leto v skladu z določbami njegovih finančnih pravil in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije; |
2. |
je seznanjen s spremembo v skupnem podjetju in razvojnem programu SESAR, saj je bila zaključitev programa SESAR 1 predvidena za leto 2015, vendar so se raziskave in inovacije na področju upravljanja zračnega prometa, ki so se izvajale v prvotnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013, nadaljevale tudi v finančnem okviru za obdobje 2014–2020 in potekale pod okriljem programa Obzorje 2020; je seznanjen s prehodom v program SESAR 2 ter oblikovanjem in izvajanjem predhodnih in industrijskih raziskav ter inovacijskih projektov v okviru programa SESAR 2020; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
3. |
priznava, da je bilo leto 2015 prvo leto dejanskega prehoda iz programa SESAR 1 (ki se je financiral iz sedmega okvirnega programa in TEN-T) v SESAR 2 (ki se financira iz programa Obzorje 2020), saj ob koncu leta 2015 še niso bili sklenjeni sporazumi o nepovratnih sredstvih za Obzorje 2020 ter dvostranski sporazumi z Eurocontrolom in letalsko industrijo; |
4. |
iz poročila o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju ugotavlja, da je končni proračun za SESAR 1 v proračunskem letu 2015 zajemal sredstva za prevzem obveznosti v znesku 30 229 774 EUR in sredstva za plačila v znesku 126 733 842 EUR, končni proračun za SESAR 2020 v proračunskem letu 2015 pa je zajemal sredstva za prevzem obveznosti v znesku 51 470 000 EUR in sredstva za plačila v znesku 10 300 000 EUR; |
5. |
na podlagi podatkov iz poročila Računskega sodišča ugotavlja, da sta bili stopnji uporabe sredstev za prevzem obveznosti in sredstev za plačila 100 % oziroma 82,3 %; na podlagi odgovora skupnega podjetja ugotavlja, da gre stopnjo sredstev za plačila (82,3 %) pripisati dvomesečni zamudi prvega programa Obzorje 2020, na to pa skupno podjetje ni imelo nikakršnega vpliva; ugotavlja, da so bila vsa s tem povezana neporabljena sredstva za plačila za leto 2015 ponovno vključena v proračun za leto 2016; |
6. |
ugotavlja, da je bilo od vseh operativnih obveznosti, prevzetih leta 2015 (74 500 000 EUR), 29 % posameznih obveznosti, temelječih na zaključenih postopkih dodelitve nepovratnih sredstev in oddaje naročil, pri preostalih 71 % pa je šlo za skupne prevzete obveznosti, za katere postopek dodelitve ni bil končan; opaža, da je bila stopnja celotnih obveznosti v letu 2015 visoka, ker so bili prvi razpisi za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje 2020 za nepovratna sredstva v vrednosti 51 470 000 EUR objavljeni v drugi polovici leta 2015, z njimi povezani sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev pa podpisani leta 2016. |
7. |
ugotavlja, da je bilo med revizijo leta 2015 pregledanih 257 izkazov stroškov iz vseh 15 članic v skupnem znesku 61 000 000 EUR oziroma 11 % vseh izkazanih stroškov v višini 560 800 000 EUR, pri čemer je stopnja preostale napake znašala 0,70; |
Prerazporeditve
8. |
ugotavlja, da je skupno podjetje v letu 2015 opravilo dve proračunski prerazporeditvi v skupnem znesku 79 500 EUR; potrjuje, da sta bili višina in narava prerazporeditev v letu 2015 skladni s predpisi, določenimi v členu 26(1) finančnih pravil skupnega podjetja; |
Postopki javnih naročil in zaposlovanja
9. |
iz poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je operativni proračun za leto 2015 v kadrovskem načrtu predvideval 39 začasnih uslužbencev in tri napotene nacionalne strokovnjake, pri čemer je bilo od 42 delovnih mest ob koncu leta 2015 zasedenih 41; |
10. |
poudarja, da je skupno podjetje izvedlo 13 postopkov javnih naročil v vrednosti približno 76 700 000 EUR in v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja, da bi zagotovilo pošteno konkurenco med dobavitelji in čim bolj učinkovito uporabo sredstev; ugotavlja tudi, da je skupno podjetje podpisalo 28 pogodb, od tega 20 na osnovi okvirnih pogodb in 8 na podlagi rezultatov postopkov javnih naročil, izvedenih v letu 2014 ali 2015; |
Preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov ter preglednost
11. |
ugotavlja, da je upravni odbor v letu 2015 sprejel strategijo skupnega podjetja za boj proti goljufijam, ki upošteva prednostne naloge Komisije, opredeljene v okviru skupnega pristopa k decentraliziranim agencijam Unije, določa pristop skupnega podjetja na tem področju in zastavlja cilje izvršnega direktorja in upravnega odbora na področju boja proti goljufijam v naslednjih dveh oziroma treh letih; |
12. |
pozdravlja dejstvo, da je skupno podjetje leta 2015 sprejelo večstranski pristop k učinkovitemu pregledovanju, upravljanju in zmanjševanju tveganj ter da ima vzpostavljene preverjalne mehanizme, s katerimi se ustrezno preprečujejo in obvladujejo nasprotja interesov, in pričakuje, da bodo Parlament, Svet in javnost vsako leto obveščeni o rezultatih in spremljanju teh ukrepov; |
13. |
iz poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je Komisija julija 2015 izdala smernice za skupna podjetja o pravilih v zvezi z nasprotji interesov, vključno s skupno predlogo za izjavo o neobstoju nasprotij interesov; odločno poziva skupno podjetje, naj v svojih postopkih upošteva te smernice in organu za podelitev razrešnice poroča o izpolnitvi omenjenih izjav; |
Notranja kontrola
14. |
opaža, da je uvedba programa SESAR 2020 vplivala na sisteme notranje kontrole, zaradi česar je potreben drug pristop in uvedba novih procesov, ki jih je treba začeti izvajati v sklopu programa Obzorje 2020; ugotavlja, da so za upravljanje programov in financiranja SESAR 2020 v letu 2015 začele veljati uredbe in načela, ki urejajo Obzorje 2020, zaradi česar je bilo treba opraviti vrsto sprememb v upravni in operativni strukturi ter okolju skupnega podjetja; |
Notranje revizije
15. |
ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo oktobra 2015 izvedla revizijo operativnega upravljanja in posodobitev osrednjega načrta; ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo izdala 9 priporočil, od tega eno „zelo pomembno“ in šest „pomembnih“; z zadovoljstvom ugotavlja, da je začelo skupno podjetje izvajati zelo pomembno priporočilo in pet od šestih pomembnih priporočil; poziva skupno podjetje, naj poroča organu za podelitev razrešnice o izvajanju preostalih odprtih priporočil; |
16. |
potrjuje, da je služba za notranjo revizijo pri reviziji osrednjega načrta podala tri pomembna priporočila, za obravnavo katerih je skupno podjetje pripravilo natančen akcijski načrt; poziva skupno podjetje, naj organu za podelitev razrešnice poroča o napredku pri izvajanju tega akcijskega načrta; |
Razpisi za zbiranje predlogov
17. |
ugotavlja, da so bili v sklopu financiranja iz programa Obzorje 2020 v letu 2015 objavljeni trije razpisi za zbiranje predlogov, ki so zajemali dve vrsti ukrepov; med njimi so bili predvsem ukrepi za raziskave in inovacije, vključevali pa so tudi inovacijske ukrepe; potrjuje, da je bilo v razpisih navedenih 28 tem, prejeti predlogi pa so se ocenili na podlagi odličnosti, učinka ter kakovosti in učinkovitosti izvajanja; tretji razpis se je nanašal na končne prijave za članstvo; |
18. |
ugotavlja, da je skupno podjetje sprejelo večletni delovni program SESAR 2020 v skladu s prednostnimi nalogami posodobljenega evropskega osrednjega načrta za upravljanje letalskega prometa, ki opravlja vlogo globalnega delovnega programa skupnega podjetja in navaja različne operativne, tehnične in prečne dejavnosti, potrebne za uresničitev ciljev programa SESAR 2020; |
Druga vprašanja
19. |
ugotavlja, da je upravni odbor decembra 2015 sprejel osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa (izdaja za leto 2015), ki zajema razvoj in začetek izvajanja programa SESAR; pozdravlja oblikovanje vizije SESAR 2035+, v kateri so opredeljeni ambiciozni cilji z vidika uspešnosti in predhodna poslovna stališča; |
20. |
pozdravlja uspešen zaključek dela v zvezi s fazo opredelitve daljinsko vodenih zrakoplovov, ki ga je naročila Komisija; poudarja, kako pomemben je predhodni dogovor z letalsko industrijo o varnem vključevanju dronov v civilni zračni prostor; prav tako ugotavlja, da se je decembra 2015 začela izvajati študija o prihodnosti dronov, ki se bo predvidoma uporabljala kot podlaga za ustrezno zajetje dejavnosti daljinsko vodenih zrakoplovov v osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa; |
21. |
je seznanjen z rezultati druge primerjalne analize kadrovskega načrta za leto 2015: 54 % delovnih mest za operativne naloge, 44 % delovnih mest za upravne naloge in 2 % nevtralnih delovnih mest; |
22. |
poudarja bistveno vlogo skupnega podjetja pri usklajevanju in izvajanju raziskav programa SESAR, ki je steber enotnega evropskega neba; |
(1) Uredba Sveta (EU) št. 721/2014 z dne 16. junija 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 219/2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) v zvezi s podaljšanjem delovanja skupnega podjetja do leta 2024 (UL L 192, 1.7.2014, str. 1).
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/371 |
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1749
z dne 27. aprila 2017
o zaključnem računu Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1), |
— |
ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
— |
ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0086/2017), |
— |
ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (4), zlasti člena 4b, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0096/2017), |
1. |
odobri zaključni račun Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015; |
2. |
naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja SESAR, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
Predsednik
Antonio TAJANI
Generalni sekretar
Klaus WELLE
(1) UL C 473, 16.12.2016, str. 66.
(2) UL C 473, 16.12.2016, str. 68.
(3) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(4) UL L 64, 2.3.2007, str. 1.
(5) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/372 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1750
z dne 27. aprila 2017
o razrešnici glede izvrševanja proračuna agencij Evropske unije za proračunsko leto 2015: uspešnost, finančno poslovodenje in nadzor
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepov o razrešnici glede izvrševanja proračuna agencij Evropske unije za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2014 (COM(2016) 674) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2016) 338 in SWD(2016) 339), |
— |
ob upoštevanju specifičnih letnih poročil (1) Računskega sodišča o zaključnem računu posameznih decentraliziranih agencij za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2), zlasti člena 208, |
— |
ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3), zlasti člena 110, |
— |
ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2016 z naslovom Uporaba nepovratnih sredstev v agencijah: ni vedno ustrezna ali dokazljivo uspešna, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0149/2017), |
A. |
ker ta resolucija za vsak organ iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 vsebuje horizontalne pripombe, ki spremljajo sklepe o razrešnici v skladu s členom 110 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 in členom 3 Priloge IV Poslovnika Evropskega parlamenta; |
B. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
1. |
poudarja, da agencije pomembno vplivajo na politiko in odločanje ter izvajanje programov na področjih, ki so za evropske državljane ključnega pomena, kot so zdravje, okolje, človekove in socialne pravice, migracije, begunci, inovacije, finančni nadzor, varnost in zaščita; ponovno opozarja na pomen nalog, ki jih opravljajo agencije, in na njihov neposredni vpliv na vsakdanje življenje državljanov Unije; vztraja, da je vloga agencij bistvena pri krepitvi prepoznavnosti Unije v državah članicah; ponovno opozarja tudi na pomen neodvisnosti agencij, zlasti regulativnih agencij in agencij z nalogo neodvisnega zbiranja informacij; opozarja, da so bile agencije ustanovljene predvsem zato, da bodo izvajale neodvisne tehnične ali znanstvene ocene; |
2. |
na podlagi povzetka rezultatov letnih revizij agencij Unije in drugih organov (v nadaljevanju: povzetek Računskega sodišča) za leto 2015, ki ga je pripravilo Računsko sodišče, ugotavlja, da je proračun agencij v letu 2015 znašal približno 2,8 milijarde EUR, kar je 7,7 % več kot v letu 2014 in predstavlja približno 2 % splošnega proračuna Unije; izpostavlja, da je večji del proračuna agencij financiran s subvencijami Komisije, preostali del, ki znaša skoraj eno tretjino, pa so prihodki od pristojbin ali drugih virov; |
3. |
ugotavlja, da agencije zaposlujejo 9 965 stalnih, začasnih, pogodbenih ali napotenih uslužbencev, kar je občutno (6,25 %) več kot v prejšnjem letu, zato pa je potrebno pozorno spremljanje sprememb na tem področju; vseeno razume, da se je število uslužbencev najbolj povečalo v agencijah, ki obravnavajo migracije ter preprečevanje hudih kaznivih dejanj in terorizma, pri čemer sta bili v letu 2015 obe področji prenovljeni in okrepljeni kot prednostni nalogi Unije; |
4. |
na podlagi povzetka Računskega sodišča ugotavlja, da je izdalo mnenje brez pridržka o zaključnih računih vseh agencij, razen Evropske agencije za mejno in obalno stražo (Frontex); poleg tega ugotavlja, da so bile transakcije, povezane z računovodskimi izkazi agencij, zakonite in pravilne pri vseh agencijah, razen pri Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo, za katerega je Računsko sodišče izdalo mnenje s pridržkom; |
5. |
priznava, da so agencije v letu 2015 nadaljevale z izvajanjem svojih delovnih programov, kot je bilo predvideno; ugotavlja pa, da so razprave, ki potekajo glede revizije finančne uredbe in prihodnjega večletnega finančnega okvira po letu 2020, dragocena priložnost za napovedi in izkoriščanje teh priložnosti za izvedbo pozitivne spremembe v zvezi z upravljanjem proračunov, rezultatov in večletnih delovnih programov agencij; |
6. |
opominja, da bi morala razprava o osnutkih delovnih programov in večletnih strategijah agencij v pristojnih odborih prispevati k temu, da bodo ti programi in strategije uravnoteženi, da bodo ustrezali dejanskim političnim prednostnim nalogam in da bodo prispevali k doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020; |
7. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da nekatere agencije že sodelujejo glede na svoje tematske skupine, kot so agencije na področju pravosodja in notranjih zadev (4) ter evropski nadzorni organi (5); spodbuja druge agencije, ki še niso začele sodelovati, naj sodelujejo z drugimi agencijami z iste tematske skupine, kadar koli je to mogoče, ne le pri vzpostavljanju skupnih storitev in sinergij, ampak tudi na skupnih področjih politike; spodbuja Računsko sodišče, naj prouči predstavitev splošnih pregledov skupnih področij politike agencij; poziva Komisijo in Svet, naj pri odločanju o premestitvi agencij, ki imajo sedež v Združenem kraljestvu, upoštevata tudi možnosti boljšega sodelovanja z drugimi agencijami iz iste tematske skupine in uvedbe skupnih služb; |
8. |
meni, da morajo vse vključene institucije Unije, in sicer Komisija, Parlament in Računsko sodišče, v okviru razprav o novem pristopu za proračun Unije, ki temelji na rezultatih, ter na podlagi doseženega napredka pri izboljšanju tematskega sodelovanja in opravljenega dela agencij v poročilu z naslovom Kako agencije EU in drugi organi prispevajo k strategiji Evropa 2020 in agendi Junckerjeve Komisije? (How do EU agencies and other bodies contribute to the Europe 2020 Strategy and to the Juncker Commission Agenda?) ta tematski pristop upoštevati v letnem postopku razrešnice v skladu s predlogom iz Priloge k tej resoluciji; |
9. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da regulativne agencije Unije, ki so pristojne za ocenjevanje tveganja reguliranih proizvodov, zlasti Evropska agencija za varnost hrane (EFSA), Evropska agencija za kemikalije (ECHA) in Evropska agencija za zdravila (EMA), nimajo finančnih in pravnih sredstev za dobro opravljanje svojih nalog; |
Skupni pristop in časovni načrt Komisije
10. |
spominja, da so Parlament, Svet in Komisija julija 2012 sprejeli skupni pristop za decentralizirane agencije (v nadaljevanju: skupni pristop), politični dogovor, ki zadeva prihodnje upravljanje in reformo agencij; spominja tudi, da je bil skupni pristop izveden prek časovnega načrta Komisije iz decembra 2012 (v nadaljevanju: časovni načrt); |
11. |
je seznanjen z drugim poročilom o napredku pri izvajanju skupnega pristopa (COM(2015) 179) in ceni dosežke na številnih področjih za racionalizacijo delovanja teh agencij; odobrava prizadevanja Komisije in agencij ter napredek pri izvajanju časovnega načrta; |
12. |
ugotavlja, da je večina ukrepov iz časovnega načrta, ki so jih izvedle agencije, prispevala k izboljšanju njihove odgovornosti in preglednosti, kar dodatno dokazuje, da so si agencije zelo prizadevale za izvajanje skupnega pristopa kljub pritisku v zvezi z viri, ter kaže, da so agencije odgovorne, zanesljive in pregledne; na podlagi ugotovitev omrežja agencij EU (v nadaljevanju: omrežje) se tudi seznanja, da je izvajanje ukrepov, predvidenih v skupnem pristopu, učinkovito dokončano; |
13. |
je kljub temu zaskrbljen, da je imelo izvajanje ukrepov tudi splošen negativen vpliv na učinkovitost agencij ter da je bil na nekaterih področjih rezultat izvajanja znatno povišanje stroškov tako v smislu človeških kot finančnih virov; poleg tega ugotavlja, da so se ti stroški zvišali med izvajanjem ukrepov in se bodo redno zviševali tudi v prihodnje; |
14. |
je seznanjen z upravnim bremenom agencij, ki je nastalo zaradi izvajanja časovnega načrta, in oddajanjem več nalog, povezanih z zbiranjem in združevanjem podatkov in prispevkov agencij omrežju, v zunanje izvajanje, zlasti kar zadeva proračunski postopek in postopek razrešnice; poziva Komisijo in proračunski organ, naj prepoznata ta prizadevanja, ter v kadrovskem načrtu agencij zagotovita dodatne vire, zlasti v zvezi z nalogami stalnega sekretariata omrežja; |
15. |
ugotavlja, da je treba v okviru izvajanja novih mehanizmov za izboljšanje postopkov poročanja nehati uporabljati prejšnje mehanizme poročanja, da se preprečijo podvajanje nalog in sistemi dvojnega poročanja ter se s tem doseže večja učinkovitost; |
16. |
meni, da morajo agencije še naprej v tesnem sodelovanju s Komisijo, Parlamentom in Računskim sodiščem razvijati celovite kazalnike, ki merijo skupne rezultate in učinkovitost njihovih dejavnosti; ugotavlja, da mora biti splošni cilj usklajeno število kazalnikov, ki krepijo preglednost in odgovornost agencij ter podpirajo odločitve proračunskega organa glede dodeljevanja proračunskih sredstev in osebja; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
17. |
opozarja, da je načelo enoletnosti poleg enotnosti in ravnotežja eno od treh temeljnih računovodskih načel, ki so nujna za učinkovito izvrševanje proračuna Unije; na podlagi povzetka Računskega sodišča ugotavlja, da je povečana stopnja prenosov odobrenih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, v naslednje leto še vedno najpogostejša težava pri upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki se nanaša na 32 agencij v primerjavi z 28 agencijami v letu 2014; iz povzetka Računskega sodišča ugotavlja tudi, da je še naprej poročalo o teh zadevah v skladu s svojim interno opredeljenim pragom za različne naslove proračunov agencij; |
18. |
vendar ugotavlja, da so prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij lahko pogosto deloma ali povsem upravičeni, ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti; ugotavlja, da agencije prenose v naslednje leto, ki nastanejo na podlagi teh operativnih programov, v številnih primerih načrtujejo vnaprej in o njih obvestijo Računsko sodišče, s čimer olajšajo izrecno ločevanje med načrtovanimi in nenačrtovanimi prenosi v naslednje leto; |
19. |
izpostavlja, da je Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) načeloma pristala na pregledno razlikovanje med „načrtovanimi“ in „nenačrtovanimi“ prenosi v naslednje leto, ki ga ta fundacija upošteva že več let; spodbuja omrežje, agencije in Računsko sodišče, naj proučijo, ali bi bilo mogoče oblikovati postopek za razlikovanje med načrtovanimi in nenačrtovanimi prenosi v naslednje leto ter njihovo pregledno sporočanje, do takrat pa je zadeva vključena v finančno uredbo; |
20. |
poudarja, da stopnja razveljavitev prenosov v naslednje leto kaže na to, ali so agencije ustrezno predvidele svoje finančne potrebe, in je boljši kazalnik dobrega proračunskega načrtovanja kot stopnja prenosov v naslednje leto; |
21. |
zato poudarja, da je treba določiti jasne opredelitve „načrtovanih in sporočenih“ prenosov v naslednje leto, da se racionalizira poročanje Računskega sodišča o tej zadevi ter organu za podelitev razrešnice omogoči razlikovanje med prenosi v naslednje leto, ki kažejo slabo proračunsko načrtovanje, ter prenosi v naslednje leto, ki so proračunsko orodje za podporo večletnih programov in načrtovanje javnega naročanja; |
22. |
v zvezi s tem zahteva, da se v naslednjo revizijo finančne uredbe in okvirne finančne uredbe vključi opredelitev „načrtovanih in sporočenih“ prenosov v naslednje leto skupaj z drugimi potrebnimi smernicami; poziva Komisijo, Računsko sodišče in omrežje, naj razpravljajo in predlagajo možne rešitve za to težavo, da bi se racionaliziralo zlasti finančno poslovodenje na področjih večletnega načrtovanja in javnega naročanja; |
23. |
ugotavlja, da revidirana poročila o izvrševanju proračuna nekaterih agencij niso enako podrobna kot pri večini drugih agencij, kar kaže, da agencije nujno potrebujejo jasne smernice za poročanje o proračunu; priznava, da so agencije, ki so poročale drugače, naloge računovodja oddale v zunanje izvajanje računovodju Komisije in da so podlaga za drugačno raven podrobnosti prakse poročanja Komisije; podpira namero Komisije, da oblikuje smernice za proračunsko poročanje agencij za računovodske izkaze za leto 2016; poziva omrežje in Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice poročata o prihodnjem razvoju dogodkov glede te zadeve; |
24. |
ugotavlja, da agencije na splošno dodeljujejo in izplačujejo nepovratna sredstva v skladu s pravili; poziva agencije, naj izboljšajo svoje upravljanje nepovratnih sredstev in se osredotočijo na merjenje učinkovitosti nepovratnih sredstev, ki so jih podelila; |
25. |
poziva vse agencije, naj oblikujejo celovit načrt neprekinjenega poslovanja, ki bo obravnaval povezani tveganji proračunske in poslovne nestanovitnosti, ki bi se lahko pojavili zaradi nepričakovanih in resnih dogodkov ali okoliščin; |
26. |
pozdravlja ugotovitve in priporočila Računskega sodišča iz njegovega posebnega poročila št. 12/2016 o porabi nepovratnih sredstev v agencijah; |
Sodelovanje med agencijami in z drugimi institucijami – skupne storitve in sinergije
27. |
poudarja prednosti skupnih storitev, ki omogočajo dosledno uporabo upravnih pravil in postopkov za izvajanje, ki se nanašajo na človeške vire in finančna vprašanja, ter potencialno večjo učinkovitost skupnih storitev agencij, zlasti ob upoštevanju zmanjšanja proračuna in osebja, s katerim se agencije soočajo; |
28. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da imajo nekatere agencije še vedno dvojni operativni in upravni sedež; meni, da je treba čim prej odpraviti dvojne sedeže, ki ne prinašajo nobene dodatne operativne vrednosti; |
29. |
na podlagi ugotovitev omrežja priznava, da so si agencije prizadevale preprečiti podvajanje ter zagotoviti zanesljive, točne in lahko dostopne informacije, da bi zagotovile učinkovitost v smislu finančnih in človeških virov; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil rezultat teh prizadevanj spletni katalog skupnih storitev, pri čemer se pričakuje, da bodo v njem sodelovale vse agencije iz omrežja, in sicer z zagotavljanjem in predlaganjem novih storitev ali s povpraševanjem po storitvah prek centralizirane platforme, in pri čemer z januarjem 2017 21 agencij zagotavlja skupaj 184 storitev, ki so na voljo za skupno uporabo, vključno z izmenjavo dokumentacije in sodelovanjem na strokovnih forumih; |
30. |
poleg tega priznava, da sta Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) in Evropska agencija za nadzor ribištva podpisala pilotni projekt „potrditve koncepta“, ki bi lahko služil za proučitev sposobnosti EUIPO, da se drugim agencijam iz omrežja po zelo nizki ceni zagotovi informacijske storitve za pomoč po krizi; se strinja, da ima lahko tak sistem prednosti tako v smislu boljših storitev IKT in nižjih operativnih stroškov kot v smislu močnejšega omrežja in večje zrelosti IKT; poziva omrežje, naj organu za podelitev razrešnice poroča o nadaljnjem razvoju dogodkov v zvezi s tem pilotnim projektom; |
31. |
ugotavlja, da je Evropska agencija za varnost hrane v imenu 20 agencij objavila skupen odprt razpisni postopek, da bi izbrala ponudnika „posredovanja storitev v oblaku“; z zadovoljstvom ugotavlja, da lahko po mnenju Evropske agencije za varnost hrane pogodba, dodeljena septembra 2016, agencijam zagotovi skupni finančni prihranek v višini 2,5 milijona EUR; |
32. |
priznava, da omrežje zdaj razvija novo orodje za skupno javno naročanje, ki je del področja skupnih storitev v „ekstranetu agencij EU“; z zadovoljstvom ugotavlja, da bo to orodje služilo več agencijam in jih podpiralo ter s tem ustvarilo dodaten vzvod za uporabo skupnega ponudnika zunanjih storitev, kar bo zagotovilo prihranke na področju virov in učinek obsega; |
33. |
izpostavlja pomen sodelovanja ter izmenjave zamisli in primerov prakse med agencijami prek mreže za bolj smotrno delovanje agencij Unije, ki prispeva k bolj uravnoteženemu vodenju in boljši usklajenosti med njimi; opozarja, da mora mreža prispevati k večji učinkovitosti in ne sme povzročiti dodatnih stroškov in večje birokracije; |
34. |
pozdravlja vse večjo sistematizacijo sodelovanja med Evropsko fundacijo za usposabljanje in Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja, s čimer se ustvarjajo dodatne sinergije v njunih pristojnostih prek skupnega letnega delovnega programa, zlasti z oblikovanjem skupnega okvira za spremljanje iz Rige in njunim sodelovanjem z Mednarodno organizacijo dela pri pripravi šestih metodoloških vodnikov za predvidevanje znanja in spretnosti ter za usklajevanje orodij in metod; |
Upravljanje človeških virov
35. |
opozarja, da medinstitucionalni sporazum v odstavku 27 (6) poziva k postopnemu zmanjšanju števila osebja za 5 % v vseh institucijah, organih in agencijah, ki bi ga bilo treba izvesti med letoma 2013 in 2017; pozdravlja dejstvo, da je večina agencij že zmanjšala število osebja za 5 % ali več na podlagi svojih zadevnih kadrovskih načrtov za leto 2012; |
36. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Komisija poleg zmanjšanja števila osebja za 5 % uvedla še dodaten odvzem osebja agencijam, da bi vzpostavila fond za prerazporeditve, iz katerega bo dodeljevala delovna mesta agencijam, ki imajo nove naloge ali so v zagonski fazi; je zlasti zaskrbljen, da je zaradi dodatnega zmanjševanja osebja izpolnjevanje nalog in letnih delovnih programov agencij vedno težje, zlasti za agencije, ki jih je Komisija uvrstila med „agencije z ustaljenim delovanjem“; poziva Komisijo in proračunski organ, naj zagotovita, da morebitni nadaljnji varčevalni ukrepi ne bodo omejevali sposobnosti agencij, da učinkovito izpolnjujejo svoje mandate; ugotavlja, da je bila v številnih primerih ogrožena zmožnost agencij, da opravljajo svoje naloge, denimo sposobnost Evropske agencije za varnost hrane, da zagotavlja varnost hrane, ali zmožnost Eurofounda, da opravlja nove naloge, povezane z migranti in begunci; |
37. |
poudarja, da bi moralo geografsko ravnovesje, namreč razmerje med državljanstvom uslužbencev in velikostjo držav članic, ostati pomemben element pri upravljanju virov, zlasti v primeru držav članic, ki so se Uniji pridružile leta 2004 ali pozneje; pozdravlja, da so agencije Unije uspele doseči bolj uravnoteženo sestavo uradnikov iz držav članic, ki so vstopile v Unijo pred letom 2004 in potem; vendar poudarja, da so te države članice še vedno premalo zastopane na višji ravni uprave in vodstvenih položajih, kjer je pričakovan nadaljnji napredek; |
38. |
je prepričan, da dodatno zmanjševanje osebja poleg 5-odstotnega zmanjševanja, kot določa medinstitucionalni sporazum, načeloma ne sme vplivati na osebje agencij, ki so financirane s pristojbinami industrije in torej ne iz proračuna Unije; poziva Komisijo in proračunski organ, naj v tem smislu razlikujeta med agencijami, ki se v glavnem financirajo iz proračuna Unije, in agencijami, ki se večinoma financirajo s pristojbinami industrije, ki morajo biti sorazmerne s stroški storitev agencij, ter za slednje predlagata drugačen okvir; |
39. |
ugotavlja, da agencije z izvajanjem projektov in programov, ki jih financira Unija, neposredno sodelujejo pri ustvarjanju delovnih mest po Uniji; poleg tega je seznanjen, da se z različnimi programi financiranja Unije delovna mesta ustvarjajo na zelo različne načine, tudi z uporabo spodbud, kot so plačila premij, kar vodi v veliko neenakost z vidika kakovosti delovnih mest, ki se ustvarijo v Uniji; poziva Komisijo, naj temeljito in celovito oceni učinek skladov, programov in projektov, ki se financirajo iz proračuna Unije, neposredno na ustvarjanje delovnih mest; prosi Komisijo, naj takšno oceno čim prej objavi in jo predstavi Parlamentu; |
40. |
priznava prizadevanja za vzpostavitev enake zastopanosti obeh spolov med zaposlenimi in člani uprav agencij; poziva agencije, pri katerih kadrovska evidenca še vedno kaže nezadovoljivo ravnotežje med spoloma, naj si še naprej prizadevajo za odpravo tega neravnotežja in o rezultatih čim prej obvestijo organ za podelitev razrešnice; |
Navzkrižja interesov in preglednost
41. |
na podlagi navedb omrežja ugotavlja, da so vse agencije kot del etičnih smernic za prijavljanje nepravilnosti in v skladu z določbami kadrovskih predpisov že sprejele splošna pravila o prijavljanju nepravilnosti; vseeno z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je le 65 % agencij sprejelo dodatna notranja pravila o prijavljanju nepravilnosti; na podlagi opažanj omrežja priznava, da v primerih, kjer ustrezna pravila še niso sprejeta, postopek poteka, pri čemer je treba pravila še sprejeti; ugotavlja, da v več primerih agencije čakajo na smernice ali prispevek Komisije, preden lahko končajo oblikovanje svojih pravil; poleg tega priznava, da je treba pravila pripraviti in jih začeti izvajati v prvi polovici leta 2017; poziva agencije, ki še niso sprejel internih pravil o prijavljanju nepravilnosti, naj to nemudoma storijo ter s tem tudi okrepijo svojo notranjo politiko o prijavljanju nepravilnosti, da bi spodbudile kulturo preglednosti in odgovornosti na delovnem mestu, naj zaposlene redno obveščajo in usposablja o njihovih dolžnostih in pravicah, zagotavljajo zaščito prijaviteljev nepravilnosti pred povračilnimi ukrepi, pravočasno ukrepajo na podlagi vsebine opozoril prijaviteljev nepravilnosti, pri čemer naj o postopku redno obveščajo tako prijavitelja nepravilnosti kot vse morebitne vpletene osebe, ter naj vzpostavijo kanale za anonimno interno poročanje; poziva agencije, naj organu za podelitev razrešnice letno poročajo o številu primerov prijave nepravilnosti in o ukrepih, ki so jim sledile; poziva agencije in v enaki meri Komisijo, naj zagotovijo potrebne smernice in odobritev, kadar se to zahteva; |
42. |
ugotavlja, da je 13 od 16 agencij s strokovnimi skupinami, znanstvenimi sveti in znanstvenimi odbori v svojih kadrovskih politikah upoštevalo pomisleke iz preiskave varuha človekovih pravic na lastno pobudo OI/6/2014/NF glede sestave strokovnih skupin Komisije; spodbuja preostale agencije, naj čim prej upoštevajo pomisleke varuha človekovih pravic; |
43. |
ugotavlja, da je 84 % agencij objavilo življenjepise in izjave o interesih članov upravnega odbora, vodstvenih uslužbencev in notranjih strokovnjakov v primerjavi s 74 % v prejšnjem letu; poleg tega ugotavlja, da 60 % agencij preveri točnost dejstev v predloženih izjavah o interesih strokovnjakov, upravnega odbora in osebja vsaj enkrat na leto; poziva vse agencije, naj sprejmejo stroge smernice za usklajeno politiko preprečevanja in upravljanja navzkrižja interesov ter jo izvajajo v skladu s časovnim načrtom Komisije za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa; poziva preostale agencije, ki še niso uvedle takšne politike, naj redno preverjajo izjave, da bi zagotovile potreben javni nadzor in spremljanje upravljanja; |
44. |
pozdravlja prizadevanja agencij za kar največjo preglednost z objavo izjav o interesih in življenjepisov na svojih spletnih mestih; vseeno ugotavlja, da v več primerih manjkajo nekateri od teh dokumentov; opozarja pa, da v uredbah o ustanovitvi agencij ni ustreznih določb, na podlagi katerih bi bila predložitev takšnih dokumentov obvezna; zato pričakuje, da bo z morebitno revizijo uredb o ustanovitvi zadevnih agencij predpisana obvezna predložitev izjave o interesih in življenjepisa vsakega člana upravnega odbora; poleg tega poziva Komisijo, naj izkoristi sedanjo revizijo finančne uredbe, da bi podobno obravnavala to vprašanje v čim večji meri; |
45. |
poziva agencije, naj v zvezi s tem sprejmejo dodatne ukrepe za bolj pregledno upravljanje; poudarja, da je stalno in učinkovito notranje spremljanje bistveno za sledenje morebitnim navzkrižjem interesov in njihovo odkrivanje; |
46. |
ugotavlja, da so agencije pokazale zavezanost preprečevanju, odkrivanju in odvračanju od goljufij oziroma katerih koli drugih nepravilnosti ter v primeru njihovega pojava sprejemajo ustrezne ukrepe; z zadovoljstvom ugotavlja, da je omrežje ustanovilo delovno skupino medagencijskega pravnega omrežja za boj proti goljufijam z namenom okrepitve usklajenih in standardiziranih pristopov k strategijam za boj proti goljufijam med agencijami; na podlagi opažanj omrežja priznava, da je večina agencij navedla, da se je ozaveščenost o preprečevanju goljufij povečala; poleg tega priznava, da so bili govorniki iz Evropskega urada za boj proti goljufijam in/ali Računskega sodišča redno vabljeni v zgoraj omenjeno delovno skupino medagencijskega pravnega omrežja, da bi predstavili stališče svoje institucije ter zagotovili podporo in ozaveščali agencije o težavah, povezanih z goljufijami, ter s tem okrepili in delili dobre prakse; |
47. |
poudarja, da bi morale imeti vse agencije vzpostavljen nadzor in sprejete smernice kar zadeva pravne stroške, povezane s sodnimi postopki, v katerih so (bile) agencije ena od strani; spodbuja agencije k izmenjavi najboljših praks v zvezi s tem; |
48. |
poziva agencije, naj razvijejo skupne smernice za dostop javnosti do dokumentov, zlasti kar zadeva pravice intelektualne lastnine; |
49. |
spodbuja agencije, naj dodatno okrepijo svojo prepoznavnost in še naprej razvijajo različne poti obveščanja, po katerih svoje delo in dejavnosti predstavljajo širši javnosti; |
50. |
ugotavlja, da so v več agencijah člani upravnega odbora in vodilni kadri objavili izjavo o neobstoju navzkrižij interesov namesto izjave o interesih; poudarja, da člani upravnih odborov in vodilni kadri sami zase ne morejo razglasiti, da niso v položaju navzkrižja interesov; poudarja, da je to že samo po sebi navzkrižje interesov; poziva k neodvisnemu preverjanju izjav o interesih; |
Komunikacija in prepoznavnost
51. |
ugotavlja, da agencije aktivno obveščajo o svojem delu prek različnih kanalov, zlasti z rednim posodabljanjem svojih spletnih mest, s čimer zagotavljajo informacije in obveščajo o opravljenem delu; ugotavlja tudi, da se družbeni mediji vedno bolj standardno komunikacijsko orodje agencij; ugotavlja, da so dnevi odprtih vrat, usmerjene kampanje in videoposnetki, ki pojasnjujejo osnovno delo agencij, nekatere od dejavnosti, uporabljene pri izobraževanju državljanov in zagotavljanju priložnosti državljanom, da izvedo več o delu agencij in institucij Unije; potrjuje, da se splošne ali posebne dejavnosti odnosov z mediji redno merijo z različnimi kazalniki in da ima vsaka agencija svoj komunikacijski načrt s posebnimi dejavnostmi, prilagojenimi njenim potrebam; |
Druge pripombe
52. |
ponavlja svoje stališče iz postopkov razrešnice leta 2013 in leta 2014, da je v skladu z dogovorom med Parlamentom, Svetom in Komisijo iz odstavka 54 skupnega pristopa za vse vidike zunanjih revizij, oddanih v zunanje izvajanje, „v celoti odgovorno Evropsko računsko sodišče, ki vodi vse potrebne upravne postopke in postopke v zvezi z javnimi naročili“; poleg tega ponovno poudarja, da se je zaradi novega revizijskega pristopa, ki vključuje revizorje iz zasebnega sektorja, znatno povečalo upravno breme agencij ter da so zaradi časa, porabljenega za javno naročanje in upravljanje revizijskih pogodb, nastali dodatni stroški, ki so dodatno obremenili že tako okrnjene vire agencij; izraža zaskrbljenost zaradi možnega navzkrižja interesov v primerih, ko takšni zasebni revizorji oziroma njihove družbe opravljajo revizorsko ali svetovalno delo pri podjetjih iz zasebnega sektorja, ki imajo očitne poslovne interese v odnosu do agencij Unije; poudarja, da je to težavo nujno rešiti v okviru sedanje revizije finančne uredbe in naknadne revizije okvirne finančne uredbe; poziva vse strani, ki sodelujejo pri teh revizijah, da morajo nujno zagotoviti jasnost glede tega vprašanja, da se bo znatno zmanjšalo preveliko upravno breme in se bo ponovno začel uporabljati najprimernejši pristop sistema javne revizije; |
53. |
na podlagi povzetka Računskega sodišča ugotavlja, da je referendumsko glasovanje državljanov Združenega kraljestva za izstop iz Unije, ki je potekalo 23. junija 2016, tj. po datumu bilance stanja, navedeno v odstavku „drugo“ v letnih poročilih Evropskega bančnega organa in Evropske agencije za zdravila, ki se nahajata v Londonu skupaj z drugimi prostori Unije v Združenem kraljestvu, kot so informacijski uradi Unije; je seznanjen, da je v tem odstavku pojasnjeno, da so bili zaključna računa in z njima povezana pojasnila obeh agencij pripravljeni na podlagi informacij, ki so bile na voljo na dan podpisa njunih računovodskih izkazov, ko rezultati glasovanja državljanov Združenega kraljestva še niso bili znani in uradna objava glede sprožitve člena 50 Pogodbe o Evropski uniji še ni bila predstavljena; kar zadeva ugotovitve v zvezi s posebnimi posledicami za Evropski bančni organ in Evropsko agencijo za zdravila glede tega vprašanja, se sklicuje na resolucijo z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015 (7) in resolucijo z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015 (8); |
54. |
ugotavlja, da so bili sočasno in v skladu z načeli iz skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. julija 2012 o decentraliziranih agencijah objavljeni predlogi za revizijo uredb o ustanovitvi treh tristranskih agencij Unije; poudarja, da je pomembno v celoti ohraniti in izboljševati obstoječe tristransko vodenje teh agencij, kar bi zagotovilo dejavno udeležbo nacionalnih organov, evropskih organizacij delodajalcev in evropskih sindikatov pri njihovem vodenju in delovanju; opozarja, da se je število zaposlenih zmanjšalo, in ponovno izraža zaskrbljenost, da bi utegnili dodatni rezi omejiti zmožnost agencij za uresničevanje njihovega poslanstva; |
55. |
je seznanjen z ocenjevanjem in preverjanjem primernosti štirih agencij Unije, ki poteka v pristojnosti Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (GD EMPL) in bi se moralo začeti decembra 2016, končati pa predvidoma decembra 2017 (9); meni, da bi morala ta ocenjevanja prispevati k premišljenim odločitvam Parlamenta glede učinkovitosti in vpliva prispevkov agencij; poudarja tudi, da je treba izkoristiti sinergije pri vseh dejavnostih teh štirih agencij, ki se prekrivajo, ter med agencijami in samo Komisijo, s tem pa preprečiti podvajanje dela; |
56. |
pozdravlja konkretne rezultate in prožnost vseh agencij, ki delujejo na območju svobode, varnosti in pravice; pozdravlja njihovo prožnost pri prilagajanju na spreminjajoče se politične prednostne naloge in odzivanju na nepredvidene dogodke; obžaluje pa pomanjkanje učinkovitih kazalnikov, ki bi odražali vpliv njihovega dela na notranjo varnost, migracije, upravljanje meja in razvoj temeljnih pravic; pozdravlja prizadevanja več agencij, da bi izboljšale proračunsko upravljanje z optimalnejšo porabo proračuna in boljšim proračunskim načrtovanjem; |
57. |
pozdravlja zavezanost vseh agencij na področju pravosodja in notranjih zadev nadaljnjemu izboljševanju proračunskih postopkov, hkrati pa poudarja, da bi morala njihova prednostna naloga biti izboljšanje operativne učinkovitosti na terenu in obravnavanje strukturnih vprašanj, ki sta jih ugotovila Računsko sodišče in služba za notranjo revizijo; |
58. |
priznava, da je bilo v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice ustanovljenih veliko agencij, vendar ponovno opozarja na pomen nalog, ki jih opravljajo, in na njihov neposredni vpliv na življenja državljanov; poudarja, da so bile vse agencije ustanovljene zaradi posebnih potreb; je prepričan, da imajo vse agencije na tem področju delovanja različno in potrebno vlogo, ki prinaša dodano evropsko vrednost; |
59. |
zahteva, da vse agencije na področju pravosodja in notranjih zadev opredelijo finančne težave, težave z viri oziroma druge težave, ki ovirajo njihovo operativno uspešnost, in da pravočasno zahtevajo njihovo odpravo; |
60. |
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje agencijam, ki so vključene v ta postopek podelitve razrešnice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
(2) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
(3) UL L 328, 7.12.2013, str. 42.
(4) Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex), Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), Evropski azilni podporni urad (EASO), Evropski inštituti za enakost spolov (EIGE), Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), Evropska policijska akademija (CEPOL) (od 1. 7. 2016: Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)), Evropski policijski urad (Europol) (od 1. 5. 2017: Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol)), Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA), Urad za evropsko pravosodno sodelovanje(Eurojust).
(5) Evropski bančni organ (EBA), Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).
(6) Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 20.12.2013, str. 1).
(7) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0163 (glej stran 199 tega Uradnega lista).
(8) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0172 (glej stran 251 tega Uradnega lista).
(9) http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_empl_020_evaluation_agencies_en.pdf
PRILOGA
PREDLOG RAZDELITVE AGENCIJ V SKUPINE ZA NAMENE RAZREŠNIC, KI JIH PODELI EP
STALNI ODBORI |
AGENCIJE EU |
EKONOMSKE IN MONETARNE ZADEVE |
EBA, EIOPA, ESMA |
ZAPOSLOVANJE IN SOCIALNE ZADEVE |
CdT, EU-OSHA, Eurofound, Cedefop, ETF |
OKOLJE, JAVNO ZDRAVJE IN VARNOST HRANE |
EEA, EFSA, ECDC, ECHA, EMA |
INDUSTRIJA, RAZISKAVE IN ENERGETIKA |
EIT, ACER, BEREC, ENISA, Euratom, GSA |
PROMET IN TURIZEM |
EASA, EMSA, ERA |
RIBIŠTVO |
EFCA |
DRŽAVLJANSKE SVOBOŠČINE, PRAVOSODJE IN NOTRANJE ZADEVE |
Eurojust, FRA, Frontex, EASO, EMCDDA, CEPOL, eu-LISA, Europol |
PRAVICE ŽENSK IN ENAKOST SPOLOV |
EIGE |