ISSN 1977-0804 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 185 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Letnik 60 |
Vsebina |
|
I Zakonodajni akti |
Stran |
|
|
SKLEPI |
|
|
* |
|
|
II Nezakonodajni akti |
|
|
|
UREDBE |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
|
SKLEPI |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
I Zakonodajni akti
SKLEPI
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/1 |
SKLEP (EU) 2017/1324 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 4. julija 2017
o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 185 in drugega odstavka člena 188 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ poudarila potrebo po vzpostavitvi ugodnih pogojev za naložbe v znanje in inovacije, da bi se v Uniji dosegla pametna, trajnostna in vključujoča rast. Evropski parlament in Svet sta navedeno strategijo odobrila. |
(2) |
Generalna skupščina Združenih narodov je z resolucijama z dne 28. julija 2010 in 18. decembra 2013 priznala pravico do varne in čiste pitne vode in sanitarne oskrbe kot človekovo pravico, ki je bistvena za polno uživanje življenja. Prav tako je pozvala k postopnemu uresničevanju človekove pravice do varne pitne vode, pri čemer je izpostavila pomembno vlogo mednarodnega sodelovanja na tem področju. |
(3) |
Z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bil vzpostavljen okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020). Namen Obzorja 2020 je povečati učinek na raziskave in inovacije s prispevanjem h krepitvi javno-javnih partnerstev, vključno z udeležbo Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic, z namenom doseganja trajnostnega razvoja. |
(4) |
Cilji javno-javnih partnerstev bi morali biti razvoj tesnejših sinergij, izboljšanje usklajevanja in preprečevanje nepotrebnega podvajanja programov za raziskave in inovacije Unije ter mednarodnih, nacionalnih in regionalnih programov za raziskave in inovacije, hkrati pa bi morala ta partnerstva zaradi krepitve raziskav in inovacij ter s tem prispevka k trajnostnemu razvoju v celoti spoštovati splošna načela Obzorja 2020, zlasti načeli odprtosti in preglednosti. |
(5) |
V skladu s členom 19(2) Uredbe (EU) št. 1291/2013 morajo biti dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru partnerstva na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: program PRIMA), osredotočene izključno na uporabo v civilne namene. |
(6) |
V Uredbi (EU) št. 1291/2013 sta opredeljena dva od prednostnih družbenih izzivov, ki jih je treba obravnavati s podpiranjem naložb v raziskave in inovacije, in sicer „prehranska varnost, trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo, morske in pomorske raziskave ter raziskave celinskih voda in biogospodarstvo“ ter „podnebni ukrepi, okolje, učinkovita raba virov in surovin“. Poleg tega je v Uredbi (EU) št. 1291/2013 priznano, da je glede na nadnacionalno in globalno naravo podnebja in okolja, njuno razsežnost in zapletenost ter mednarodno razsežnost verige preskrbe s hrano in kmetijskimi proizvodi treba dejavnosti na področju raziskav in inovacij v zvezi s temi izzivi izvajati na ravni Unije in v še širšem okviru. |
(7) |
V Uredbi (EU) št. 1291/2013 je priznano tudi, da je mednarodno sodelovanje s tretjimi državami nujno za učinkovito obravnavanje skupnih izzivov. Mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij je ključni vidik globalnih zavez Unije ter ima pomembno vlogo v partnerstvu Unije z državami evropskega sosedstva. V tem smislu je Sredozemlje za Unijo strateško pomembno s političnega, gospodarskega, kulturnega, znanstvenega in okoljskega vidika. |
(8) |
Da bi zagotovili skladnost z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi bilo treba pri ukrepih, ki spadajo v področje uporabe tega sklepa, spoštovati temeljne pravice in načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Takšni ukrepi bi morali biti skladni z vsemi pravnimi obveznostmi, ki izhajajo iz mednarodnega prava in prava Unije, med drugim z vsemi zadevnimi odločitvami Komisije, kot je obvestilo Komisije z dne 28. junija 2013 (5), ter z etičnimi načeli, vključno s preprečevanjem vsakršnih kršitev raziskovalne integritete. |
(9) |
Komisija je v svojem sporočilu z dne 7. junija 2016 o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah poudarila, da je treba v vseh politikah, tudi na področju raziskav in inovacij, obravnavati temeljne vzroke migracij z novim modelom sodelovanja, ki vključuje zasebne vlagatelje, ter, da je treba dopolniti omejena proračunska sredstva ter se osredotočiti na mala in srednja podjetja in trajnostno infrastrukturo. |
(10) |
Cilj programa PRIMA je izvajanje skupnega programa za krepitev raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti ter razvoj znanja in skupnih inovativnih rešitev za izboljšanje učinkovitosti, varnosti, zaščite in trajnosti agroživilskih sistemov ter celostne oskrbe in gospodarjenja z vodo v Sredozemlju. Program PRIMA bi moral prispevati k doseganju nedavno dogovorjenih ciljev trajnostnega razvoja, k prihodnji evropski strategiji trajnostnega razvoja in k ciljem Pariškega sporazuma. |
(11) |
Celostna oskrba in gospodarjenje z vodo, vključno s ponovno uporabo in čiščenjem vode, pomeni, da se upoštevajo vsi različni načini uporabe vodnih virov. |
(12) |
Cilj trajnostnega agroživilskega sistema bi moral izpolnjevati zahteve državljanov in okolja po varni, zdravi in cenovno dostopni hrani ter doseči bolj trajnostno predelavo, distribucijo in porabo hrane in krme, da bi se čim bolj zmanjšali izguba hrane in agroživilski odpadki. |
(13) |
V zvezi z vodnimi viri in agroživilskimi sistemi je bistvenega pomena odprto, demokratično in participativno upravljanje, da bi zagotovili izvajanje najbolj stroškovno učinkovitih rešitev v korist celotne družbe. |
(14) |
Da bi v programu PRIMA zagotovili sodelovanje tretjih držav, ki niso pridružene Obzorju 2020, in sicer Alžirija, Egipt, Jordanija, Libanon in Maroko, so potrebni mednarodni sporazumi o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Unijo in temi tretjimi državami, da bi jih vključili v pravno ureditev, vzpostavljeno s tem sklepom. |
(15) |
V skladu s cilji Obzorja 2020 bi morala biti do sodelovanja v programu PRIMA upravičena katera koli druga država članica in tretja država, pridružena Obzorju 2020, če se zaveže, da bo prispevala k financiranju programa PRIMA ter sprejela zakonodajne, regulativne, upravne in druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije. |
(16) |
Za zagotovitev skupnega izvajanja programa PRIMA bi bilo treba vzpostaviti izvedbeno strukturo (v nadaljnjem besedilu: struktura PRIMA-IS). Struktura PRIMA-IS bi morala prejemati finančne prispevke Unije ter zagotavljati učinkovito in pregledno izvajanje programa PRIMA. |
(17) |
Za dosego ciljev programa PRIMA bi bilo treba omogočiti sodelovanje katere koli druge tretje države, ki ni pridružena Obzorju 2020, zlasti držav južnega Sredozemlja, če se zaveže, da bo prispevala k financiranju programa PRIMA, in če njeno sodelovanje odobri struktura PRIMA-IS. Sodelovanje take tretje države bi bilo treba določiti tudi z ustreznim mednarodnim sporazumom o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki ga sklene z Unijo. |
(18) |
Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen z uradnimi zavezami sodelujočih držav, da bodo prispevale k financiranju programa PRIMA ter spoštovale in izvajale te zaveze v skladu s tem sklepom. Sodelujočim državam bi bilo treba zagotoviti prožnost, da na prostovoljni podlagi finančno prispevajo k strukturi PRIMA-IS za financiranje posrednih ukrepov, s čimer bi dosegli visoko raven finančnega povezovanja. Poleg tega bi morale sodelujoče države v denarju ali v naravi prispevati k dejavnostim, ki se izvajajo brez finančnega prispevka Unije, in k upravnemu proračunu strukture PRIMA-IS, ki se ne krije s finančnim prispevkom Unije. Obdobje, v katerem morajo sodelujoče države zagotoviti svoj prispevek, bi moralo biti jasno določeno. |
(19) |
Za finančni prispevek Unije k programu PRIMA iz sredstev Obzorja 2020 bi bilo treba določiti zgornjo mejo. Na podlagi te zgornje meje bi moral biti finančni prispevek Unije enak prispevku sodelujočih držav k programu PRIMA, da se doseže visok učinek vzvoda in zagotovi močnejše povezovanje programov sodelujočih držav. Omogočiti bi bilo treba, da se omejen del finančnega prispevka Unije uporabi za kritje upravnih stroškov strukture PRIMA-IS. Zagotoviti bi bilo treba učinkovito upravljanje programa PRIMA, upravni stroški pa bi morali biti čim manjši. |
(20) |
Da bi preprečili predolgo izvajanje programa PRIMA, bi bilo treba določiti rok za začetek izvajanja zadnjih dejavnosti, ki se financirajo, vključno z zadnjimi razpisi za zbiranje projektnih predlogov. |
(21) |
Dejavnosti programa PRIMA bi morale biti skladne s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij iz Obzorja 2020 ter splošnimi načeli in pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1291/2013. Program PRIMA bi moral pri klasifikaciji tehnoloških raziskav, razvoja izdelkov in predstavitvenih dejavnosti upoštevati opredelitve Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj v zvezi s stopnjo tehnološke pripravljenosti. |
(22) |
Program PRIMA bi moral podpirati vse vrste raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, vključno s projekti na področju raziskav, razvoja in inovacij, inovacijskimi predstavitvenimi projekti in pilotnimi obrati, krepitvijo zmogljivosti, usposabljanjem, ukrepi ozaveščanja in razširjanja informacij ter mobilnostjo raziskovalcev, da bi obravnavali širok razpon stopnje tehnološke pripravljenosti ter zagotovili ustrezno ravnovesje med majhnimi in velikimi projekti. |
(23) |
Da bi dosegli večji učinek, bi si bilo treba prizadevati za usklajenost med programom PRIMA ter drugimi raziskovalnimi in inovacijskimi projekti v okviru Obzorja 2020, kot je skupnost znanja in inovacij za hrano Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (Food KIC), ali drugimi instrumenti Unije, kot je Evropski instrument sosedstva in partnerstva, pri čemer bi se bilo treba izogibati morebitnim prekrivanjem. |
(24) |
Program PRIMA bi bilo treba izvajati na podlagi letnih delovnih načrtov, v katerih bi določili dejavnosti, ki naj se izvajajo v zadevnem letu. Struktura PRIMA-IS bi morala redno spremljati rezultate razpisov za zbiranje projektnih predlogov in ukrepe, ki jih financira, ter preverjati, v kolikšnem obsegu se ustrezno obravnavajo znanstvene teme, pričakovani vplivi in število predlogov nad pragom, ki jih ni bilo mogoče financirati. Struktura PRIMA-IS bi morala v upravičenih primerih sprejeti popravne ukrepe s spremembo letnega delovnega načrta ali jih upoštevati v prihodnjih letnih delovnih načrtih. |
(25) |
Struktura PRIMA-IS bi morala zagotoviti finančno podporo za doseganje ciljev programa PRIMA, predvsem v obliki nepovratnih sredstev za udeležence v ukrepih, ki jih financira struktura PRIMA-IS. Te ukrepe bi bilo treba izbrati na podlagi odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje projektnih predlogov pod okriljem strukture PRIMA-IS. |
(26) |
Spremljati in odpraviti bi bilo treba ovire, ki preprečujejo sodelovanje novih udeležencev v dejavnostih programa PRIMA. |
(27) |
Struktura PRIMA-IS bi si morala pri doseganju ciljev programa PRIMA ter skladno z veljavnimi pravili in načeli, kot je načelo znanstvene odličnosti, v okviru letnega delovnega načrta prizadevati, da se ustrezen delež njenih sredstev – približno 25 % finančnega prispevka Unije, kar odraža zaveze sredozemskih partnerskih držav v programu PRIMA –, zagotovi pravnim subjektom s sedežem v ciljnih tretjih državah, ki se obravnavajo kot sodelujoče države. |
(28) |
Razpisi za zbiranje projektnih predlogov, ki jih upravlja struktura PRIMA-IS, bi morali biti objavljeni tudi na enotnem portalu za udeležence ter preko drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija. |
(29) |
Struktura PRIMA-IS bi morala javno objaviti informacije o izvajanju financiranih ukrepov. |
(30) |
Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7). |
(31) |
Za zaščito finančnih interesov Unije bi morala Komisija imeti pravico ukiniti, zmanjšati ali začasno ustaviti finančni prispevek Unije, če se program PRIMA izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države k financiranju programa PRIMA ne prispevajo oziroma prispevajo delno ali z zamudo. |
(32) |
V skladu s splošnim ciljem Obzorja 2020, in sicer doseči večjo poenostavitev, bi se bilo treba izogibati sklopom pravil, ki se razlikujejo od pravil iz Obzorja 2020. Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira struktura PRIMA-IS, zato ureja Uredba (EU) št. 1290/2013. Vendar je zaradi enkratnih ciljev in posebnih operativnih potreb programa PRIMA treba omogočiti omejeno število odstopanj v skladu s členom 1(3) navedene uredbe. |
(33) |
Da bi lahko upoštevali posebnosti, ki izhajajo iz geografskega področja uporabe programa PRIMA so prilagoditev minimalnih pogojev za upravičenost do sodelovanja pri posrednih ukrepih potrebna odstopanja od točke (b) člena 9(1) in od člena 9(3) Uredbe (EU) št. 1290/2013. Da bi se zlasti prilagodili posebnostim programa PRIMA, bi moralo z odstopanjem od točke (b) člena 9(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 minimalno število udeležencev vključevati tri pravne subjekte s sedežem v treh različnih sodelujočih državah, s čimer se spodbuja uravnoteženo evro-sredozemsko sodelovanje. Odstopanje od člena 9(3) Uredbe (EU) št. 1290/2013 je potrebno tudi za zagotovitev, da minimalni pogoji za upravičenost do sodelovanja pri posrednih ukrepih ne diskriminirajo subjektov s sedežem v tretjih državah, ki so sodelujoče države. |
(34) |
Odstopanja od člena 10(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1290/2013 so potrebna za zagotovitev, da so do financiranja praviloma upravičeni le pravni subjekti, ki imajo sedež v sodelujoči državi ali so ustanovljeni v skladu s pravom Unije, ali pa mednarodne evropske interesne organizacije. Vendar bi bilo financiranje iz strukture PRIMA-IS treba omogočiti tudi za upravičence s sedežem v državi, ki ni sodelujoča država, če navedena struktura meni, da je takšno sodelovanje bistveno, ali če se financiranje zagotavlja v skladu z mednarodnim sporazumom ali ureditvijo. Struktura PRIMA-IS bi morala nadzorovati sodelovanje takšnih subjektov. |
(35) |
Zaradi poenostavitve bi moralo biti upravno breme za vse strani strogo sorazmerno s predvidenimi učinki. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju ali poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba, če je to primerno, upoštevati posebnosti nacionalnih programov. |
(36) |
Revizije prejemnikov sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s tem sklepom, bi morale zagotoviti zmanjšanje upravnega bremena v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013. |
(37) |
Finančni interesi Unije bi morali biti v celotnem ciklu odhodkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, ki bi med drugim obsegali preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, izterjavo izginulih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev in po potrebi upravne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
(38) |
Komisija bi morala ob upoštevanju stališč sodelujočih držav in tudi stališč različnih deležnikov, pripraviti vmesno oceno, da bi ocenila zlasti kakovost in učinkovitost programa PRIMA ter napredek, dosežen pri izpolnjevanju zastavljenih ciljev, in končno oceno ter pripraviti poročila o teh ocenah. |
(39) |
Na zahtevo Komisije bi morale struktura PRIMA-IS in sodelujoče države posredovati vse informacije, ki jih mora Komisija vključiti v poročila o oceni programa PRIMA, pri tem pa bi jih bilo treba spodbujati, naj te informacije zagotovijo v harmonizirani obliki. |
(40) |
Cilj tega sklepa je okrepiti povezovanje in usklajevanje raziskovalnih in inovacijskih sistemov in dejavnosti v sredozemskih državah na področju agroživilskih sistemov, da bi dosegli njihovo trajnost, ter celostne oskrbe in gospodarjenja z vodo. Zaradi sistemskega značaja glavnih ozkih grl je obseg raziskav in inovacij, ki so potrebne za obvladovanje izzivov na območju Sredozemlja, ogromen. Področje raziskav in inovacij je zapleteno in večdisciplinarno ter zahteva čezmejni pristop, ki vključuje več akterjev. Pristop sodelovanja s širokim naborom sodelujočih držav lahko pomaga povečati potreben obseg in doseg z združevanjem finančnih in intelektualnih virov. Ker cilja tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se s povezovanjem nacionalnih prizadevanj v dosleden pristop Unije, z združevanjem razdrobljenih nacionalnih programov raziskav in inovacij, s pomočjo pri zasnovi skupnih čezmejnih strategij raziskovanja in financiranja ter z doseganjem kritične mase potrebnih akterjev in naložb, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
(41) |
Zato bi morala Unija sodelovati v programu PRIMA – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Sodelovanje v programu PRIMA
1. Unija sodeluje v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: program PRIMA), ki ga v skladu s pogoji iz tega sklepa skupaj izvajajo Ciper, Francija, Grčija, Hrvaška, Italija, Izrael, Luksemburg, Malta, Nemčija, Portugalska, Slovenija, Španija, Tunizija in Turčija (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države).
2. Alžirija, Egipt, Jordanija, Libanon in Maroko postanejo sodelujoče države s sklenitvijo mednarodnih sporazumov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Unijo, v katerih so določeni pogoji za njihovo sodelovanje v programu PRIMA.
3. V programu PRIMA lahko poleg držav iz odstavka 1 tega člena sodeluje katera koli država članica in katera koli tretja država, pridružena Obzorju 2020, če izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 4(1) in zlasti upošteva člen 11(5).
Države članice in tretje države, pridružene Obzorju 2020, ki izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka, se za namene tega sklepa štejejo za sodelujoče države.
4. V programu PRIMA lahko sodeluje tudi katera koli tretja država, ki ni pridružena Obzorju 2020 in ni našteta v odstavku 2 tega člena, če:
(a) |
izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 4(1) in zlasti ravna v skladu s členom 11(5); |
(b) |
izvedbena struktura za PRIMA (v nadaljnjem besedilu: struktura PRIMA-IS) odobri njeno sodelovanje v programu PRIMA po pregledu ustreznosti njenega sodelovanja za dosego ciljev navedenega partnerstva ter |
(c) |
z Unijo sklene mednarodni sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, v katerem so določeni pogoji za njeno sodelovanje v programu PRIMA. |
Tretje države, ki izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka, se za namene tega sklepa štejejo za sodelujoče države.
Člen 2
Cilji programa PRIMA
1. V skladu s prednostnimi nalogami Obzorja 2020 so splošni cilji programa PRIMA okrepiti raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter razviti znanje in skupne inovativne rešitve za agroživilske sisteme, da bi dosegli njihovo trajnost, ter za celostno oskrbo in gospodarjenje z vodo v Sredozemlju, da bi ti sistemi ter ta oskrba in gospodarjenje postali odpornejši na podnebne spremembe, učinkovitejši, stroškovno učinkovitejši ter bolj okoljsko in socialno trajnostni ter bi prispevali k odpravljanju težav, povezanih s pomanjkanjem vode, prehransko varnostjo, prehrano, zdravjem, dobrim počutjem in migracijami, vse od njihovega izvora.
2. Kot prispevek k splošnim ciljem iz odstavka 1 se s programom PRIMA dosežejo naslednji posebni cilji:
(a) |
oblikovanje dolgoročnega skupnega strateškega programa na področju agroživilskih sistemov, da bi dosegli njihovo trajnost, in na področju celostne oskrbe in gospodarjenja z vodo; |
(b) |
usmeritev ustreznih nacionalnih programov za raziskave in inovacije v izvajanje strateškega programa; |
(c) |
vključevanje vseh zadevnih akterjev iz javnega in zasebnega sektorja v izvajanje strateškega programa z združevanjem znanja in finančnih sredstev za doseganje potrebne kritične mase; |
(d) |
okrepitev zmogljivosti financiranja raziskav in inovacij in zmogljivosti izvajanja za vse udeležene akterje, vključno z malimi in srednjimi podjetji, akademskimi krogi, nevladnimi organizacijami ter lokalnimi raziskovalnimi centri. |
Člen 3
Finančni prispevek Unije k programu PRIMA
1. Finančni prispevek Unije, vključno s proračunskimi sredstvi Efte, je enak prispevkom sodelujočih držav k programu PRIMA. Finančni prispevek Unije ne presega 220 000 000 EUR.
2. Finančni prispevek Unije iz odstavka 1 tega člena se izplača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih za ustrezne dele posebnega programa za izvajanje Obzorja 2020, vzpostavljenega s Sklepom Sveta 2013/743/EU (8), zlasti iz dela II „Vodilni položaj v industriji“ in dela III „Družbeni izzivi“ v skladu s točko (c)(vi) člena 58(1) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
3. Finančni prispevek Unije iz odstavka 1 tega člena uporabi struktura PRIMA-IS za:
(a) |
financiranje dejavnosti iz točke (a) člena 6(1); |
(b) |
kritje upravnih stroškov strukture PRIMA-IS v višini največ 6 % finančnega prispevka Unije iz odstavka 1 tega člena. |
Člen 4
Pogoji za finančni prispevek Unije k programu PRIMA
1. Finančni prispevek Unije iz člena 3(1) je pogojen z naslednjim:
(a) |
sodelujoče države dokažejo, da je program PRIMA vzpostavljen v skladu s tem sklepom; |
(b) |
sodelujoče države ali organizacije, ki so jih imenovale sodelujoče države, za strukturo PRIMA-IS imenujejo subjekt s pravno osebnostjo iz točke (c)(vi) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki je struktura PRIMA-IS, odgovorna za učinkovito izvajanje partnerstva PRIMA, prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije iz člena 3(1) tega sklepa in po potrebi prispevka sodelujočih držav ter za zagotavljanje izvedbe vseh potrebnih ukrepov za dosego ciljev programa PRIMA; |
(c) |
vsaka sodelujoča država se zaveže, da bo z ustreznim deležem iz nacionalnih sredstev, namenjenih ciljem programa PRIMA, prispevala k financiranju programa PRIMA; |
(d) |
struktura PRIMA-IS dokaže svojo zmožnost izvajanja programa PRIMA, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Unije iz člena 3(1) tega sklepa v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012; |
(e) |
se oblikuje učinkovit model upravljanja programa PRIMA v skladu s členom 12; |
(f) |
struktura PRIMA-IS po pridobitvi odobritve Komisije sprejme skupna načela iz člena 6(9). |
2. Med izvajanjem programa PRIMA je finančni prispevek Unije iz člena 3(1) pogojen tudi z naslednjim:
(a) |
struktura PRIMA-IS uresničuje cilje iz člena 2 in izvaja dejavnosti iz člena 6; |
(b) |
vzdržuje se ustrezen in učinkovit model upravljanja v skladu s členom 12; |
(c) |
struktura PRIMA-IS izpolnjuje zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012; |
(d) |
sodelujoče države izpolnijo zaveze iz točke (c) odstavka 1 tega člena. |
3. Komisija oceni izpolnjevanje zavez, ki so jih dale sodelujoče države, zlasti v okviru prvih dveh letnih delovnih načrtov. Po tej oceni se največji možni finančni prispevek Unije iz člena 3(1) lahko pregleda v skladu s členom 9.
Člen 5
Prispevki sodelujočih držav k programu PRIMA
1. Sodelujoče države v obdobju od 7. avgusta 2017 do 31. decembra 2028 zagotovijo prispevke, ki so finančni ali v naravi, v višini najmanj 220 000 000 EUR ali pa za to zadolžijo svoje nacionalne organe za financiranje.
2. Prispevki sodelujočih držav so sestavljeni iz:
(a) |
kadar je ustrezno, finančnih prispevkov za strukturo PRIMA-IS za financiranje posrednih ukrepov iz točke (a) člena 6(1); |
(b) |
finančnih prispevkov ali prispevkov v naravi za izvajanje dejavnosti iz točke (b) člena 6(1) ter |
(c) |
finančnih prispevkov ali prispevkov v naravi v upravni proračun strukture PRIMA-IS, kolikor ni krit s finančnim prispevkom Unije iz točke (b) člena 3(3). |
3. Prispevki v naravi iz točke (b) odstavka 2 tega člena so sestavljeni iz stroškov, ki so jih imele sodelujoče države pri izvajanju dejavnosti iz točke (b) člena 6(1), zmanjšanih za morebitni neposredni ali posredni finančni prispevek Unije k tem stroškom.
4. Prispevki v naravi iz točke (c) odstavka 2 so sestavljeni iz stroškov, ki so jih imele sodelujoče države v povezavi z upravnim proračunom strukture PRIMA-IS, zmanjšanih za morebitni neposredni ali posredni finančni prispevek Unije k tem stroškom.
5. Za namene vrednotenja prispevkov v naravi iz točk (b) in (c) odstavka 2 se stroški določijo v skladu z običajnimi računovodskimi praksami sodelujočih držav ali zadevnih nacionalnih organov za financiranje, veljavnimi računovodskimi standardi sodelujoče države, v kateri imajo sedež zadevni nacionalni organi za financiranje, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni revizor, ki ga imenujejo sodelujoče države ali zadevni nacionalni organi za financiranje. V primeru negotovosti v zvezi s to potrditvijo lahko metodo vrednotenja preveri struktura PRIMA-IS. Če negotovost še vedno ni bila odpravljena, lahko struktura PRIMA-IS metodo vrednotenja revidira.
6. Prispevki iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2 tega člena, ki se upoštevajo kot prispevki sodelujočih držav, se zagotovijo po sprejetju letnega delovnega načrta. Če se letni delovni načrt sprejme med referenčnim letom iz člena 6(2), lahko prispevki iz točke (c) odstavka 2 tega člena, ki se upoštevajo kot prispevki sodelujočih držav, vključeni v letni delovni načrt, zajemajo prispevke, zagotovljene od 1. januarja zadevnega leta. Vendar pa lahko prispevki iz točke (c) odstavka 2 tega člena, ki se upoštevajo kot prispevki sodelujočih držav, vključeni v prvi letni delovni načrt, zajemajo prispevke, zagotovljene po 7. avgustu 2017.
Člen 6
Dejavnosti in izvajanje programa PRIMA
1. S programom PRIMA se podpira širok nabor raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, kot so opisane v njegovem letnem delovnem načrtu, in sicer s:
(a) |
posrednimi ukrepi v smislu uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013, ki jih financira struktura PRIMA-IS v skladu s členom 7 tega sklepa, predvsem v obliki nepovratnih sredstev na podlagi nadnacionalnih odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje projektnih predlogov, ki jih organizira struktura PRIMA-IS, vključno z:
|
(b) |
dejavnostmi, ki jih financirajo sodelujoče države brez finančnega prispevka Unije iz člena 3(1) in zajemajo:
|
2. Program PRIMA se izvaja na podlagi letnih delovnih načrtov, ki vključujejo dejavnosti, ki jih je treba izvajati v obdobju od 1. januarja do 31. decembra v zadevnem letu (v nadaljnjem besedilu: referenčno leto). Struktura PRIMA-IS po pridobitvi odobritve Komisije sprejme letne delovne načrte do 31. marca v referenčnem letu. Pri sprejemanju letnih delovnih načrtov struktura PRIMA-IS in Komisija delujeta brez nepotrebnega odlašanja. Struktura PRIMA-IS letni delovni načrt javno objavi.
3. Dejavnosti iz točk (a) in (b) odstavka 1 se lahko v referenčnem letu začnejo šele po sprejetju letnega delovnega načrta za navedeno leto.
4. Če se letni delovni načrt sprejme med referenčnim letom, se lahko iz finančnega prispevka Unije iz člena 3(1) povrnejo upravni stroški, ki jih je imela struktura PRIMA-IS od 1. januarja v zadevnem referenčnem letu v skladu z letnim delovnim načrtom. Vendar pa se lahko iz finančnega prispevka Unije iz člena 3(1) povrnejo upravni stroški, ki jih je imela struktura PRIMA-IS od 7. avgusta 2017 v skladu s prvim letnim delovnim načrtom.
5. Dejavnosti se lahko v okviru programa PRIMA financirajo le, če so navedene v letnem delovnem načrtu. V letnem delovnem načrtu se razlikuje med dejavnostmi iz točke (a) odstavka 1 tega člena, dejavnostmi iz točke (b) odstavka 1 tega člena in upravnimi stroški strukture PRIMA-IS. Načrt vsebuje ustrezne ocene odhodkov ter dodelitve proračunskih sredstev za dejavnosti, financirane s finančnim prispevkom Unije iz člena 3(1), in dejavnosti, ki jih financirajo sodelujoče države brez finančnega prispevka Unije iz člena 3(1). Letni delovni načrt vključuje tudi ocenjeno vrednost prispevkov sodelujočih držav v naravi iz točke (b) člena 5(2).
6. V spremenjenih letnih delovnih načrtih za referenčno leto in letnih delovnih načrtih za naslednja referenčna leta se upoštevajo rezultati prejšnjih razpisov za zbiranje predlogov. V njihovem okviru se poskuša izboljšati nezadostno pokrivanje znanstvenih tem, zlasti tistih, ki so bile prvotno obravnavane v dejavnostih iz točke (b) odstavka 1, ki jih ni bilo mogoče ustrezno financirati.
7. Zadnje dejavnosti, ki se bodo financirale, vključno z zadnjimi razpisi za zbiranje projektnih predlogov v okviru ustreznih letnih delovnih načrtov, se začnejo izvajati do 31. decembra 2024. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko začnejo izvajati do 31. decembra 2025.
8. Dejavnosti, ki jih financirajo sodelujoče države brez finančnega prispevka Unije iz člena 3(1), se lahko vključijo v letni delovni načrt šele po pozitivni zunanji neodvisni oceni na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda na mednarodni ravni v zvezi s cilji programa PRIMA, ki ga organizira struktura PRIMA-IS.
9. Dejavnosti, vključene v letni delovni načrt, ki jih financirajo sodelujoče države brez finančnega prispevka Unije iz člena 3(1), se izvajajo v skladu s skupnimi načeli, ki jih po pridobitvi odobritve Komisije sprejme struktura PRIMA-IS. Skupna načela upoštevajo načela iz tega sklepa, naslova VI Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in iz Uredbe (EU) št. 1290/2013, zlasti načela enakega obravnavanja, preglednosti, ocenjevanja z neodvisnimi medsebojnimi strokovnimi pregledi in neodvisne izbire. Struktura PRIMA-IS sprejme po pridobitvi odobritve Komisije tudi zahteve za sodelujoče države v zvezi s poročanjem strukturi PRIMA-IS, tudi v zvezi s kazalniki, vključenimi v vsako od teh dejavnosti.
10. Dejavnosti iz točke (b)(i) odstavka 1 poleg skupnih načel iz odstavka 9 izpolnjujejo naslednje pogoje:
(a) |
projektni predlogi se oblikujejo za nadnacionalne projekte, pri katerih sodelujejo vsaj trije neodvisni pravni subjekti s sedežem v treh različnih državah, ki se v skladu s tem sklepom do roka za predložitev, ki velja za zadevni razpis za zbiranje predlogov, štejejo za sodelujoče države, pri čemer:
|
(b) |
projektni predlogi se izberejo na podlagi nadnacionalnih razpisov za zbiranje projektnih predlogov in se ocenijo s pomočjo vsaj treh neodvisnih strokovnjakov na podlagi naslednjih meril za oddajo: odličnost, vpliv ter kakovost in učinkovitost izvajanja. |
(c) |
projektni predlogi se razvrstijo glede na rezultate ocenjevanja. Izbor se opravi v okviru strukture PRIMA_IS in bi moral slediti navedeni razvrstitvi. Sodelujoče države se dogovorijo o ustreznem načinu financiranja, ki omogoča, da se na podlagi navedene razvrstitve financira čim večje število predlogov nad pragom, zlasti z zagotovitvijo rezervnih zneskov za nacionalne prispevke k razpisom za zbiranje projektnih predlogov. Če enega ali več projektov ni mogoče financirati, se lahko izberejo projekti, ki v razvrstitvi neposredno sledijo. |
11. Struktura PRIMA-IS spremlja izvajanje vseh dejavnosti, vključenih v letni delovni načrt, in o tem poroča Komisiji.
12. Vsako sporočilo ali objava v zvezi z dejavnostmi programa PRIMA, ki jih v sodelovanju s programom PRIMA izvajajo struktura PRIMA-IS, sodelujoča država ali njeni nacionalni organi za financiranje ali udeleženci v dejavnosti, se označi ali dodatno označi na naslednji način: „[ime dejavnosti] je del programa PRIMA, ki ga podpira Evropska unija“.
Člen 7
Pravila o sodelovanju in razširjanju
1. Struktura PRIMA-IS se šteje za organ za financiranje v smislu Uredbe (EU) št. 1290/2013 in zagotavlja finančno podporo posrednim ukrepom iz točke (a) člena 6(1) tega sklepa v skladu s pravili iz navedene uredbe in ob upoštevanju odstopanj, določenih v tem členu.
2. Z odstopanjem od točke (b) člena 9(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 minimalno število udeležencev vključuje tri pravne subjekte s sedežem v treh različnih državah, ki se do roka za predložitev, ki velja za zadevni razpis za zbiranje predlogov, štejejo za sodelujoče države v skladu s tem sklepom, pri čemer:
(a) |
ima vsaj eden sedež v državi članici ali tretji državi, pridruženi Obzorju 2020, in ni zajeta v točki (b) ter |
(b) |
ima vsaj eden sedež v tretji državi s seznama iz člena 1(2) ali tretji državi, ki meji na Sredozemsko morje. |
3. Z odstopanjem od člena 9(3) Uredbe (EU) št. 1290/2013 je v ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v letnem delovnem načrtu, minimalni pogoj sodelovanje enega pravnega subjekta s sedežem v sodelujoči državi v skladu s tem sklepom do roka za predložitev, ki velja za zadevni razpis za zbiranje predlogov.
4. Z odstopanjem od člena 10(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1290/2013 so do financiranja iz strukture PRIMA-IS upravičeni naslednji udeleženci:
(a) |
vsak pravni subjekt, ki ima sedež v sodelujoči državi ali je ustanovljen v skladu s pravom Unije; |
(b) |
vsaka mednarodna evropska interesna organizacija, kot je opredeljena v točki 12 člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013. |
5. Finančna sredstva strukture PRIMA-IS se lahko dodelijo sodelujoči mednarodni organizaciji ali sodelujočemu pravnemu subjektu s sedežem v državi, ki ni sodelujoča država, ki nista upravičena do financiranja v skladu z odstavkom 4, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:
(a) |
struktura PRIMA-IS meni, da je sodelovanje bistveno za izvajanje ukrepa; |
(b) |
takšno financiranje se zagotovi v skladu z dvostranskim sporazumom o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ali kakršnim koli drugim dogovorom med Unijo in mednarodno organizacijo, za subjekte s sedežem v državi, ki ni sodelujoča država, pa z državo, v kateri je sedež pravnega subjekta. |
6. Brez poseganja v Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012, Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012 in Uredbo (EU) št. 1290/2013 je v veljavnem vzorčnem sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev lahko določeno, da tudi pravni subjekti s sedežem v državah, ki niso sodelujoče države in ki prejemajo sredstva iz strukture PRIMA-IS, zagotovijo ustrezna finančna jamstva.
7. Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 1290/2013 in ob upoštevanju posebnosti programa PRIMA lahko struktura PRIMA-IS v svoje letne delovne načrte uvede dodaten pogoj za sodelovanje, da bi upoštevala vrsto subjektov, ki so lahko koordinatorji pri posrednih ukrepih.
Člen 8
Sporazumi med Unijo in strukturo PRIMA-IS
1. Pod pogojem, da je rezultat predhodnega preverjanja strukture PRIMA-IS v skladu s členom 61(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 pozitiven in da so zagotovljena ustrezna finančna jamstva v skladu s točko (c)(vi) člena 58(1) navedene uredbe, Komisija v imenu Unije s strukturo PRIMA-IS sklene sporazum o prenosu pooblastil in letne sporazume o prenosu sredstev.
2. Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 1 tega člena se sklene v skladu s členom 58(3) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členom 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. V njem je med drugim določeno naslednje:
(a) |
zahteve za prispevek strukture PRIMA-IS v zvezi s kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU; |
(b) |
zahteve za prispevek strukture PRIMA-IS k spremljanju iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU; |
(c) |
posebni kazalniki uspešnosti za delovanje strukture PRIMA-IS; |
(d) |
zahteve za strukturo PRIMA-IS glede zagotavljanja podatkov o upravnih stroških in podrobnih zneskih v zvezi z izvajanjem programa PRIMA; |
(e) |
ureditev glede posredovanja potrebnih podatkov, da lahko Komisija izpolni svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja; |
(f) |
ureditev, v skladu s katero Komisija odobri ali zavrne osnutek letnega delovnega načrta, skupna načela iz člena 6(9) in zahteve v zvezi s poročanjem sodelujočih držav, preden jih sprejme struktura PRIMA-IS, ter |
(g) |
določbe o objavi razpisov za zbiranje projektnih predlogov s strani strukture PRIMA-IS, zlasti na enotnem portalu za udeležence, pa tudi preko drugih sredstev elektronskega razširjanja iz Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija. |
Člen 9
Ukinitev, zmanjšanje ali začasna ustavitev finančnega prispevka Unije
1. Če se program PRIMA ne izvaja ali se izvaja neustrezno, delno ali z zamudo, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije iz člena 3(1) glede na dejansko izvajanje programa PRIMA.
2. Če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa PRIMA ali prispevajo delno ali z zamudo, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije iz člena 3(1), pri čemer upošteva znesek financiranja, ki so ga sodelujoče države namenile za izvajanje programa PRIMA.
Člen 10
Naknadne revizije
1. Naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe iz točke (a) člena 6(1) tega sklepa opravi struktura PRIMA-IS v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013.
2. Komisija se lahko odloči, da revizije iz odstavka 1 opravi sama. V teh primerih to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti določbami uredb (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.
Člen 11
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi pregledi in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi kaznimi.
2. Struktura PRIMA-IS omogoči osebju Komisije in drugim osebam, ki jih je le-ta pooblastila, ter Računskemu sodišču dostop do svojih objektov in prostorov ter do vseh informacij, tudi tistih v elektronski obliki, ki so potrebni za izvedbo revizij.
3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (9) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) opravlja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, posredno ali neposredno financirano v skladu s tem sklepom, prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije.
4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 vsebujejo pogodbe ter sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih, ki so posledica izvajanja tega sklepa, določbe, ki izrecno pooblaščajo Komisijo, strukturo PRIMA-IS, Računsko sodišče in OLAF, da izvedejo take revizije ter preglede v skladu z njihovimi pristojnostmi. Kadar se izvajanje ukrepa v celoti ali delno odda v zunanje izvajanje ali opravlja na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil ali kadar izvajanje ukrepa zahteva oddajo javnega naročila ali finančno podporo tretji strani, vključuje pogodba oziroma sporazum ali sklep o nepovratnih sredstvih obveznost izvajalca ali upravičenca, da od vsake udeležene tretje strani zahteva izrecno sprejetje teh pooblastil Komisije, strukture PRIMA-IS, Računskega sodišča in OLAF.
5. Pri izvajanju programa PRIMA sprejmejo sodelujoče države zakonodajne, regulativne, upravne in druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti da zagotovijo popolno izterjavo vseh zneskov, ki pripadajo Uniji v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012.
Člen 12
Upravljanje programa PRIMA
1. Organi strukture PRIMA-IS so:
(a) |
upravni odbor, ki ima predsednika in sopredsednika; |
(b) |
usmerjevalni odbor; |
(c) |
sekretariat, ki ga vodi direktor; |
(d) |
znanstveno-svetovalni odbor. |
2. Strukturo PRIMA-IS upravlja upravni odbor, v katerem so zastopane vse sodelujoče države. Upravni odbor je organ odločanja strukture PRIMA-IS.
Upravni odbor po pridobitvi odobritve Komisije sprejme:
(a) |
letni delovni načrt; |
(b) |
skupna načela iz člena 6(9) in |
(c) |
zahteve glede poročanja sodelujočih držav strukturi PRIMA-IS. |
Upravni odbor preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 1(3) in točke (c) člena 4(1) ter o tem obvesti Komisijo.
Upravni odbor odobri sodelovanje katere koli tretje države, ki ni pridružena Obzorju 2020, poleg držav iz člena 1(2), v programu PRIMA po preučitvi ustreznosti njenega sodelovanja za dosego ciljev tega programa.
Vsaka sodelujoča država ima v upravnem odboru en glas. Upravni odbor odloča s soglasjem. Kadar soglasja ne doseže, sprejme odločitve z vsaj 75-odstotno večino veljavnih glasov.
Unija, ki jo zastopa Komisija, je kot opazovalka vabljena na vsa zasedanja upravnega odbora in lahko sodeluje v razpravah. Prejme vso potrebno dokumentacijo.
3. Upravni odbor določi število članov usmerjevalnega odbora, ki ne sme biti manjše od pet, in imenuje njegove člane. Usmerjevalni odbor nadzoruje delo direktorja in upravnemu odboru svetuje o izvajanju programa PRIMA s strani sekretariata. Zlasti zagotavlja smernice o izvrševanju letnega proračuna in o letnem delovnem načrtu.
4. Upravni odbor ustanovi sekretariat strukture PRIMA-IS kot izvršilni organ programa PRIMA.
Sekretariat:
(a) |
izvaja letni delovni načrt; |
(b) |
zagotavlja podporo drugim organom strukture PRIMA-IS; |
(c) |
spremlja izvajanje programa PRIMA in poroča o njem; |
(d) |
upravlja finančni prispevek Unije iz člena 3(1) in finančne prispevke sodelujočih držav ter poroča o njihovi uporabi; |
(e) |
povečuje prepoznavnost programa PRIMA z zavzemanjem zanj in obveščanjem; |
(f) |
se povezuje s Komisijo v skladu s sporazumom o prenosu pooblastil iz člena 8; |
(g) |
zagotavlja preglednost dejavnosti programa PRIMA. |
5. Upravni odbor imenuje znanstveno-svetovalni odbor, ki ga sestavljajo priznani neodvisni strokovnjaki, posebej usposobljeni na področjih, relevantnih za program PRIMA. Upravni odbor določi število članov znanstveno-svetovalnega odbora in ureditev za njihovo imenovanje v skladu s členom 40 Uredbe (EU) št. 1290/2013.
Znanstveno-svetovalni odbor:
(a) |
svetuje upravnemu odboru o strateških prednostnih nalogah in potrebah; |
(b) |
svetuje upravnemu odboru o vsebini in področju uporabe osnutka letnega delovnega načrta z znanstvenega in tehničnega vidika; |
(c) |
preuči znanstvene in tehnične vidike izvajanja programa PRIMA ter izda mnenje o njegovem letnem poročilu. |
Člen 13
Posredovanje informacij
1. Struktura PRIMA-IS na zahtevo Komisije slednji pošlje vse potrebne informacije za pripravo poročil iz člena 14.
2. Sodelujoče države Komisiji prek strukture PRIMA-IS predložijo vse podatke o finančnem upravljanju programa PRIMA, ki jih zahteva Evropski parlament, Svet ali Računsko sodišče.
3. Komisija podatke iz odstavka 2 tega člena vključi v poročila iz člena 14.
Člen 14
Ocena
1. Komisija do 30. junija 2022 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov pripravi vmesno oceno programa PRIMA. O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve na podlagi ocene in njene pripombe. Komisija to poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2022.
2. Komisija do 31. decembra 2028 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov pripravi končno oceno programa PRIMA. Komisija o tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje rezultate navedene ocene in to poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2029.
Člen 15
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 16
Naslovniki
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V Strasbourgu, 4. julija 2017
Za Evropski parlament
Predsednik
A. TAJANI
Za Svet
Predsednik
M. MAASIKAS
(1) UL C 125, 21.4.2017, str. 80.
(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 26. junija 2017.
(3) Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).
(4) Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).
(5) UL C 205, 19.7.2013, str. 9.
(6) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).
(7) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).
(8) Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).
(9) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).
(10) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).
Izjava Komisije o finančnih jamstvih za izvedbeno strukturo pobude PRIMA
1. |
V zvezi s pobudo PRIMA člen 58(1)(c)(vi) finančne uredbe EU določa, da lahko Komisija izvrševanje proračuna Unije poveri subjektu zasebnega prava, ki opravlja javne storitve (izvedbena struktura – IS). Takšen organ mora zagotavljati ustrezna finančna jamstva. |
2. |
Zaradi spoštovanja načela dobrega finančnega poslovodenja s sredstvi EU bi morala ta jamstva, brez omejitve glede obsega ali zneskov, kriti kakršen koli dolg IS do Unije, ki je povezan z vsemi izvedbenimi nalogami, predvidenimi v sporazumu o prenosu pooblastil. Komisija od izdajateljev jamstva običajno pričakuje, da sprejmejo solidarno odgovornost za dolgove IS. |
3. |
Vendar bo odredbodajalec Komisije, odgovoren za pobudo PRIMA, na podlagi podrobne ocene tveganja, zlasti če izid predhodnega (stebrnega) preverjanja, ki se pri IS opravi v skladu s členom 61 finančne uredbe, velja za ustreznega, predvidel naslednje:
Izdajatelji jamstva se lahko v svojih dopisih o izjavi o odgovornosti dogovorijo glede načinov kritja te odgovornosti. |
II Nezakonodajni akti
UREDBE
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/16 |
UREDBA SVETA (EU) 2017/1325
z dne 17. julija 2017
o spremembi Uredbe (EU) 2016/44 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,
ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/1333 z dne 31. julija 2015 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji in razveljavitvi Sklepa 2011/137/SZVP (1),
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2016/44 z dne 18. januarja 2016 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 204/2011 (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 6. februarja 2017 opozoril, da tihotapljenje migrantov in trgovina z ljudmi prispevajo k destabilizaciji političnih in varnostnih razmer v Libiji. |
(2) |
Svet je 17. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1338 (3), s katerim se uvaja omejitve na izvoz določenega blaga v Libijo, ki se lahko uporablja za tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi. |
(3) |
Za izvajanje navedenih ukrepov je potrebno regulativno ukrepanje na ravni Unije, zlasti za zagotovitev, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali. |
(4) |
Uredbo (EU) 2016/44 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EU) 2016/44 se spremeni:
(1) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 2a 1. Predhodna odobritev je potrebna za:
2. Priloga VII vključuje predmete, ki bi se lahko uporabili za tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi. 3. Odstavek 1 se ne uporablja za neposredno ali posredno prodajo, dobavo, prenos ali izvoz blaga iz Priloge VII, kot tudi za zagotavljanje tehnične pomoči, posredniških storitev financiranja ali finančne pomoči v zvezi z navedenim blagom, kadar se izvaja med organi držav članic in libijsko vlado. 4. Zadevni pristojni organ ne izda odobritve iz odstavka 1, če obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da bo blago o uporabljeno za tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi. 5. Če pristojni organ iz Priloge IV zavrne odobritev ali razveljavi, odloži izvršitev, bistveno spremeni ali prekliče odobritev v skladu s tem členom, zadevna država članica o tem uradno obvesti druge države članice in Komisijo ter jim pošlje ustrezne informacije.“; |
(2) |
v člen 20 se vstavi naslednja točka:
|
Člen 2
Besedilo iz Priloge k tej uredbi se vstavi kot Priloga VII k Uredbi (EU) 2016/44.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) UL L 206, 1.8.2015, str. 34.
(2) UL L 12, 19.1.2016, str. 1.
(3) Sklep Sveta (SZVP) 2017/1338 z dne 17. julija 2017 o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/1333 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji (glej stran 49 tega Uradnega lista).
PRILOGA
PRILOGA VII
Predmeti, ki bi se lahko uporabili za tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi, kakor je navedeno v členu 2a
POJASNJEVALNA OPOMBA
Oznake nomenklature so iz kombinirane nomenklature (KN), kot je opredeljena v členu 1(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi in so določene v Prilogi I k navedeni uredbi, ki veljajo v času objave te uredbe in smiselno, kot so spremenjene s poznejšo zakonodajo.
|
Oznaka KN |
Opis |
|
8407 21 |
izvenkrmni motorji za plovila (na vžig s svečkami) |
Ex |
8408 10 |
izvenkrmni motorji za plovila (na vžig s kompresijo) |
Ex |
8501 31 |
električni izvenkrmni motorji za plovila z izhodno močjo do vključno 750 W |
Ex |
8501 32 |
električni izvenkrmni motorji za plovila z izhodno močjo nad 750 W do vključno 75 kW |
Ex |
8903 10 |
napihljiva plovila za šport ali razvedrilo |
Ex |
8903 99 |
motorni čolni z izvenkrmnimi motorji |
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/19 |
UREDBA SVETA (EU) 2017/1326
z dne 17. julija 2017
o spremembi Uredbe (ES) št. 1183/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov za osebe, ki kršijo embargo na orožje glede Demokratične republike Kongo
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,
ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/1340 z dne 17. julija 2017 o spremembi Sklepa 2010/788/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo (1),
ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba Sveta (ES) št. 1183/2005 (2) uveljavlja Sklep 2010/788/SZVP (3) in uvaja določene ukrepe za osebe, ki kršijo embargo na orožje glede Demokratične republike Kongo, vključno z zamrznitvijo njihovega premoženja. |
(2) |
Z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov (RVSZN) 2360 (2017) z dne 21. junija 2017 so bila spremenjena merila za določitev oseb in subjektov, za katere veljajo omejitveni ukrepi iz odstavkov 9 in 11 RVSZN 1807 (2008). Sklep (EU) 2017/1340 izvaja RVSZN 2360 (2017). |
(3) |
Sklep (EU) 2017/1340 spada na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije, zato je za uveljavitev navedenega sklepa potrebno regulativno ukrepanje na ravni Unije predvsem zaradi zagotovitve, da ga bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali. |
(4) |
Uredbo (ES) št. 1183/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
V členu 2a(1) Uredbe (ES) št. 1183/2005 se točka (i) nadomesti z naslednjim:
„(i) |
načrtovanje, vodenje ači sponzoriranje napadov proti pripadnikom mirovnih sil misije MONUSCO ali osebju Združenih narodov, vključno s člani skupine strokovnjakov, ali udeležba v teh napadih;“. |
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) Glej stran 55 tega Uradnega lista.
(2) Uredba Sveta (ES) št. 1183/2005 z dne 18. julija 2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov za osebe, ki kršijo embargo na orožje glede Demokratične republike Kongo (UL L 193, 23.7.2005, str. 1).
(3) Sklep Sveta 2010/788/SZVP z dne 20. decembra 2010 o omejitvenih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo in razveljavitvi Skupnega stališča 2008/369/SZVP (UL L 336, 21.12.2010, str. 30).
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/20 |
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2017/1327
z dne 17. julija 2017
o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 442/2011 (1) ter zlasti člena 32(1) Uredbe,
ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 18. januarja 2012 sprejel Uredbo (EU) št. 36/2012. |
(2) |
Glede na resnost razmer v Siriji, zlasti ker sirski režim uporablja kemijsko orožje in je vpleten v širjenje tega orožja, bi bilo treba na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k Sklepu (EU) št. 36/2012 dodati 16 oseb. |
(3) |
Prilogo II k Uredbi (EU) št. 36/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga II k Uredbi (EU) št. 36/2012 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) UL L 16, 19.1.2012, str. 1.
PRILOGA
Na seznam iz oddelka A (Osebe) v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 36/2012 se dodajo naslednje osebe:
|
Ime |
Podatki za ugotavljanje istovetnosti |
Razlogi |
Datum uvrstitve na seznam |
„242. |
Samir Dabul (alias Samir Daaboul) |
Datum rojstva: 4. september 1965 Naziv: brigadni general |
Ima čin brigadnega generala, na položaju po maju 2011. Kot visoki vojaški častnik je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, sodeluje tudi pri skladiščenju in uporabi kemičnega orožja. Poleg tega je povezan s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
243. |
Ali Wanus (alias Ali Wannous) ( |
Datum rojstva: 5. februar 1964 Naziv: brigadir general |
Ima čin brigadnega generala, na položaju po maju 2011. Kot visoki vojaški častnik je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, sodeluje tudi pri skladiščenju in uporabi kemičnega orožja. Poleg tega je povezan s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
244. |
Yasin Ahmad Dahi (alias: Yasin Dahi; Yasin Dhahi) ( |
Datum rojstva: 1960 Naziv: brigadni general |
Častnik sirskih oboroženih sil s činom brigadnega generala, na položaju po maju 2011. Višji častnik v vojaški obveščevalni službi sirskih oboroženih sil. Nekdanji vodja vojaške obveščevalne službe (sektor 235) v Damasku in vojaške obveščevalne službe v Homsu. Kot višji vojaški častnik je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva. |
18.7.2017 |
245. |
Muhammad Yousef Hasouri (alias: Mohammad Yousef Hasouri; Mohammed Yousef Hasouri) ( |
Naziv: brigadni general |
Brigadni general Muhammad Hasouri je višji častnik sirskih letalskih sil, na položaju po maju 2011. Je načelnik štaba zračnih sil (brigada 50) in namestnik poveljnika letalskega oporišča v Shayratu. Brigadni general Muhammad Hasouri je aktiven v sektorju za širjenje kemičnega orožja. Kot višji vojaški častnik je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji. |
18.7.2017 |
246. |
Malik Hasan (alias: Malek Hassan) ( |
Naziv: generalmajor |
Ima čin generalmajorja, je višji častnik in poveljnik 22. divizije sirskih letalskih sil, na položaju po maju 2011. Kot višji častnik sirskih letalskih sil in poveljnik 22. divizije je odgovoren za nasilno zatiranje sirskega prebivalstva, vključno z uporabo kemičnega orožja z zrakoplovi, katerih letalske baze so pod nadzorom 22. divizije, vključno z napadom na Talmenas, ki je bil po navedbah v poročilu Skupnega preiskovalnega mehanizma, ki so ga ustanovili Združeni narodi, izveden s helikopterji iz letalske baze v Hami, ki je pod nadzorom režima. |
18.7.2017 |
247. |
Jayyiz Rayyan Al-Musa (alias: Jaez Sawada al-Hammoud al-Mousa; Jayez al-Hammoud al-Moussa) ( |
Naziv: generalmajor |
Guverner province Hasaka, ki ga je imenoval Bašar al Asad. Prav tako je sodelavec Bašarja al Asada. Ima čin generalmajorja, je višji častnik in nekdanji načelnik štaba sirskih letalskih sil. Kot višji častnik sirskih letalskih sil je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, tudi za uporabo kemičnega orožja v napadih, ki jih je sirski režim izvajal, ko je bil načelnik štaba sirskih letalskih sil, kot je opredeljeno v poročilu Skupnega preiskovalnega mehanizma, ki so ga ustanovili Združeni narodi. |
18.7.2017 |
248. |
Mayzar 'Abdu Sawan (alias: Meezar Sawan) ( |
Naziv: generalmajor |
Ima čin generalmajorja, je višji častnik in poveljnik 20. divizije sirskih letalskih sil, na položaju po maju 2011. Kot višji častnik sirskih letalskih sil je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, vključno z napadi zrakoplovov na civilna območja iz letalskih baz, ki so pod nadzorom 20. divizije. |
18.7.2017 |
249. |
Isam Zahr Al-Din (alias: Isam Zuhair al-Din; Isam Zohruddin; Issam Zahruddin; Issam Zahreddine; Essam Zahruddin) ( |
Naziv: brigadni general |
Ima čin brigadnega generala, je višji častnik republikanske garde, na položaju po maju 2011. Kot visoki vojaški častnik je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, tudi v napadu na četrt Baba Amr februarja 2017. |
18.7.2017 |
250. |
Mohammad Safwan Katan (alias: Mohammad Safwan Qattan) ( |
|
Mohammad Safwan Katan je inženir v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. Aktiven je pri širjenju in dostavi kemičnega orožja. Sodeloval je pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
251. |
Mohammad Ziad Ghritawi (alias: Mohammad Ziad Ghraywati) ( |
|
Mohammad Ziad Ghritawi je inženir v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave. Aktiven je pri širjenju in dostavi kemičnega orožja. Sodeloval je pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
252. |
Mohammad Darar Khaludi (alias: Mohammad Darar Khloudi) ( |
|
Mohammad Darar Khaludi je inženir v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave. Aktiven je pri širjenju in dostavi kemičnega orožja. Znano je, da je sodeloval pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Poleg tega je povezan s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
253. |
Khaled Sawan ( |
|
Dr. Khaled Sawan je inženir v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave; navedeni center aktivno sodeluje pri širjenju in dobavi kemičnega orožja. Dr. Khaled Sawan je sodeloval pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
254. |
Raymond Rizq (alias: Raymond Rizk) ( |
|
Raymond Rizq je inženir v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave, aktivno sodeluje pri širjenju in dobavi kemičnega orožja. Sodeloval je pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
255. |
Fawwaz El-Atou (alias: Fawaz Al Atto) ( |
|
Fawwaz El-Atou je laboratorijski tehnik v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave, aktivno sodeluje pri širjenju in dobavi kemičnega orožja. Sodeloval je pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
256. |
Fayez Asi (alias: Fayez al-Asi) ( |
|
Fayez Asi je laboratorijski tehnik v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave, aktivno sodeluje pri širjenju in dobavi kemičnega orožja. Sodeloval je pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
257. |
Hala Sirhan (alias: Halah Sirhan) ( |
Datum rojstva: 5. januar 1953 Naziv: Dr. |
Dr. Hala Sirhan sodeluje s sirskimi vojaškimi obveščevalnimi službami v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave. Sodelovala je v Institutu 3000, navedeni institut aktivno sodeluje pri širjenju kemičnega orožja. Povezana je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017“. |
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/24 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1328
z dne 17. julija 2017
o spremembi Uredbe (EU) št. 642/2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 178 v povezavi s členom 180 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba Komisije (EU) št. 642/2010 (2) določa pravila za izračun in določitev uvoznih dajatev za nekatere proizvode. Za navadno pšenico, trdo pšenico in koruzo so uvozne dajatve lahko odvisne od razlike med dejansko kakovostjo uvoženega proizvoda in kakovostjo proizvoda na uvoznem dovoljenju. V ta namen carinski urad opravi kvalitativno analizo na podlagi reprezentativnih vzorcev in določene so dodatne varščine. |
(2) |
Delegirana Uredba Komisije (EU) 2016/1237 (3) določa primere, v katerih se zahteva uvozno dovoljenje. Uvozno dovoljenje ni več potrebno za proizvode sektorja žit, ko se prijavijo za sprostitev v prosti promet pod katerimi koli pogoji, razen na podlagi tarifnih kvot. Posledično se je črtala zahteva za polog varščine za uvozno dovoljenje za proizvode iz člena 12(a) Uredbe Komisije (ES) št. 1342/2003 (4). |
(3) |
Člen 2(4) Uredbe (EU) št. 642/2010 določa zmanjšanje uvozne dajatve za nekatera pristanišča raztovarjanja, za katera morajo carinski organi izdati potrdilo v skladu z obrazcem iz Priloge I k navedeni uredbi. Ta obrazec še vedno vsebuje sklic na številko uvoznega dovoljenja kot dodatno informacijo v zvezi s samim uvoznim dovoljenjem. Poleg tega, da pri potrošnikih ne bi prihajalo do zmede, je primerno, da se izraz „potrdilo“ nadomesti z izrazom „dokument“. |
(4) |
Člen 3(4) ter člen 6(1) in (2) Uredbe (EU) št. 642/2010 določata dodatno varščino, razen kadar so uvoznemu dovoljenju priložena določena potrdila o skladnosti. V navedenih členih in v členu 7(4) bi bilo treba sklicevanja na „uvozno dovoljenje“ ali na varščino v zvezi z njim črtati ali nadomestiti s sklicevanji na deklaracijo za sprostitev v prosti promet. Hkrati bi bilo treba izraz „dodatna varščina“ nadomestiti z bolj primernim izrazom. |
(5) |
Zaradi jasnosti in pravne varnosti je primerno sklicevanja na Uredbo Sveta (EGS) št. 2913/92 (5), Uredbo (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) in Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 (7) nadomestiti s sklicevanji na Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2447 (9). |
(6) |
Uredbo (EU) št. 642/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
(7) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EU) št. 642/2010 se spremeni:
(1) |
v členu 1 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: „3. Stopnje uvoznih dajatev skupne carinske tarife iz odstavka 1 so stopnje, ki se uporabljajo v trenutku, določenem v členu 172(2) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1). (*1) Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).“" |
(2) |
v členu 2(4) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Carinski organ v pristanišču raztovarjanja izda dokument v skladu z obrazcem iz Priloge I, ki dokazuje količino vsakega raztovorjenega proizvoda. Znižanje carine iz prvega pododstavka je odobreno le, če je blago do konca uvoznih carinskih formalnosti opremljeno z navedenim dokumentom.“ |
(3) |
v členu 3 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim: „3. Uporabljajo se določbe o posebni rabi iz člena 254(1), (4) in (5) Uredbe (EU) št. 952/2013. 4. Ne glede na člen 211(3)(c) Uredbe (EU) št. 952/2013 uvoznik za koruzo trdinko pri pristojnem organu položi posebno varščino v višini 24 EUR na tono, razen ko je deklaraciji za sprostitev v prosti promet priloženo potrdilo o skladnosti, ki ga je izdal argentinski Servicio National de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 7(2) te uredbe. Če pa je dajatev, ki se uporablja na dan sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet, nižja kakor 24 EUR na tono koruze, je varščina enaka znesku dajatve.“ |
(4) |
člen 6 se nadomesti z naslednjim: „Člen 6 1. Za kakovostno navadno pšenico položi uvoznik pri pristojnem organu posebno varščino v višini 95 EUR na tono na dan sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet, razen ko je deklaraciji priloženo potrdilo o skladnosti, ki ga je izdala Zvezna služba za nadzor žit (FGIS) ali Kanadska komisija za žita (CGC) v skladu s točko (b) ali (c) prvega pododstavka člena 7(2). Če pa so se uvozne carine za vse kategorije kakovosti navadne pšenice opustile v skladu s členom 219 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), se posebna varščina v celotnem obdobju opustitve carin ne zahteva. 2. Za trdo pšenico položi uvoznik pri pristojnem organu posebno varščino na dan sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet, razen ko je deklaraciji priloženo potrdilo o skladnosti, ki ga je izdala Zvezna služba za nadzor žit (FGIS) ali Kanadska komisija za žita (CGC) v skladu s točko (b) ali (c) prvega pododstavka člena 7(2). Višina posebne varščine je enaka razliki na dan sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet med najvišjo uvozno dajatvijo in tisto, ki se uporablja za prikazano kakovost, plus dodatek 5 EUR na tono. Kadar je uvozna dajatev, ki se uporablja za različne kakovosti trde pšenice, enaka nič, se posebna varščina ne zahteva. (*2) Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).“" |
(5) |
v členu 7(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „2. Komisija v skladu z načeli iz členov 58 do 59 Uredbe (EU) 2015/2447 (*3) uradno prizna naslednja potrdila o skladnosti:
(*3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).“" |
(6) |
v členu 7 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: „4. Če rezultati analize pokažejo, da so uvožena kakovostna navadna pšenica, trda pšenica in koruza trdinka nižje standardne kakovosti, kakor je bila vnesena v deklaraciji za sprostitev v prosti promet, plača uvoznik razliko med uvozno dajatvijo, ki se uporablja za proizvod na deklaraciji, in dajatvijo za proizvod, ki je bil dejansko uvožen. V tem primeru se posebna varščina iz člena 3(4) ter člena 6(1) in (2) sprosti, z izjemo 5 EUR dodatka iz drugega pododstavka člena 6(2). Če se razlika iz prvega pododstavka ne plača v enem mesecu, se posebna varščina, navedena v členu 3(4) ter členu 6(1) in (2), zaseže.“ |
(7) |
Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
Člen 2
Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
(2) Uredba Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (UL L 187, 21.7.2010, str. 5).
(3) Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1237 z dne 18. maja 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj, dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil o sprostitvi in zasegu varščin, položenih za takšna dovoljenja, spremembi uredb Komisije (ES) št. 2535/2001, (ES) št. 1342/2003, (ES) št. 2336/2003, (ES) št. 951/2006, (ES) št. 341/2007 in (ES) št. 382/2008 ter razveljavitvi uredb Komisije (ES) št. 2390/98, (ES) št. 1345/2005, (ES) št. 376/2008 in (ES) št. 507/2008 (UL L 206, 30.7.2016, str. 1).
(4) Uredba Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 28. julija 2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (UL L 189, 29.7.2003, str. 12).
(5) Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).
(6) Uredba (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (Modernizirani carinski zakonik) (UL L 145, 4.6.2008, str. 1).
(7) Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).
(8) Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).
(9) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).
PRILOGA
PRILOGA I
Obrazec iz člena 2(4)
Raztovorjeni pridelek (oznaka KN in izjava o kakovosti v skladu s členom 5 za navadno pšenico, trdo pšenico in koruzo): …
Raztovorjena količina (v kilogramih): …
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/29 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1329
z dne 17. julija 2017
o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 32/2000 glede pogojev za uporabo tarifne kvote Unije, določene v GATT, dodeljene Združenim državam Amerike, za živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 z dne 17. decembra 1999 o odpiranju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot Skupnosti določenih v GATT in nekaterih drugih tarifnih kvot Skupnosti ter o vzpostavitvi podrobnih pravil za prilagajanje teh kvot in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1808/95 (1) ter zlasti prve alinee člena 9(1)(b) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Zaradi sporazuma med Unijo in Združenimi državami Amerike, sklenjenega na podlagi Sklepa Sveta 2013/125/EU (2), je bila z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 624/2013 (3) spremenjena Priloga I k Uredbi (ES) št. 32/2000 z učinkom od 1. julija 2013, da se odpre nova tarifna kvota v višini 1 550 ton, določena v GATT, za uvoz živil pod oznako KN 2106 90 98, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu, s poreklom iz Združenih držav Amerike, v Unijo. |
(2) |
Ker so tarifne kvote za posamezne države dodeljene na podlagi porekla blaga, se je štelo za primerno, da se v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 32/2000 uvede obveznost predložitve potrdila o poreklu v skladu z veljavno zakonodajo Unije o nepreferencialnem poreklu, kadar se predloži deklaracija za sprostitev v prosti promet živil, za katera naj bi se koristile nove tarifne kvote. |
(3) |
V dopisu z dne 26. aprila 2016 so Združene države Amerike zaprosile, da se ta obveznost odpravi. V dopisu je pojasnjeno, da se proizvodi, za katere veljajo tarifne kvote, izvažajo iz vseh Združenih držav Amerike in čeprav je izdajanje potrdil o poreklu decentralizirano, je ta naloga pretirano obremenjujoča zaradi virov, potrebnih za uskladitev s tem sistemom papirnih potrdil. |
(4) |
V zvezi s tveganjem, da bi se v okviru tarifne kvote lahko uvozili proizvodi, ki niso s poreklom iz Združenih držav, če se odpravi obveznost, člen 61 Uredbe (EU) št. 952/2013 (4) carinskim organom že omogoča, da od deklarantov zahtevajo, da dokažejo poreklo blaga na način, ki ne zajema predložitve potrdila o poreklu blaga v skladu s členi 57, 58 in 59 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (5). Pravilna uporaba pravil se torej lahko zagotovi, tudi če se obveznost predložitve potrdila o poreklu odpravi, da se zmanjša upravno breme za izvoznike. |
(5) |
Zato je zaradi teh izjemnih okoliščin primerno, da se uvoznikom teh proizvodov dovoli uporaba tarifne kvote, ne da bi morali predložiti potrdilo o poreklu. |
(6) |
Uredbo (ES) št. 32/2000 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
(7) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 32/2000 se v vrstici za zaporedno številko 09.0096 v stolpcu z naslovom „Stopnja dajatve (%)“ črta opomba z besedilom „Za uporabo tarifne kvote je treba v skladu s členi 55 do 65 Uredbe (EGS) št. 2454/93 predložiti potrdilo o poreklu, ki ga izdajo pristojni organi Združenih držav Amerike.“
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(2) Sklep Sveta 2013/125/EU z dne 25. februarja 2013 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (UL L 69, 13.3.2013, str. 4).
(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 624/2013 z dne 27. junija 2013 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 32/2000 glede nove tarifne kvote Unije, določene v GATT, dodeljene Združenim državam Amerike, za živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu (UL L 177, 28.6.2013, str. 21).
(4) Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).
(5) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/31 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1330
z dne 17. julija 2017
o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 329/2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 329/2007 z dne 27. marca 2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (1) in zlasti člena 13(1)(d) in (e) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
V Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 329/2007 so na seznam uvrščene osebe, subjekti in organi, ki jih je določil Odbor za sankcije ali Varnostni svet Združenih narodov (VSZN), za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
(2) |
Priloga V k Uredbi (ES) št. 329/2007 navaja osebe, subjekte in organe, ki niso uvrščeni na seznam Priloge IV, vendar jih je na seznam uvrstil Svet, za njih pa velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
(3) |
Odbor za sankcije je 5. junija 2017 spremenil vnosa za dva subjekta, za katera veljajo omejevalni ukrepi. |
(4) |
VSZN je 2. junija 2017 sprejel Resolucijo 2356(2017), s katero je na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, dodal 14 oseb in štiri subjekte. Te osebe in subjekti so se z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/970 (2) dodali v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 329/2007. Nekatere od teh oseb in subjektov bi bilo zato treba črtati iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 329/2007, ker so zdaj navedeni v Prilogi IV. |
(5) |
Prilogi IV in V bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Prilogi IV in V k Uredbi (ES) št. 329/2007 se spremenita v skladu s Prilogama I in II k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Komisijo
V imenu predsednika
Vodja Službe za instrumente zunanje politike
(1) UL L 88, 29.3.2007, str. 1.
(2) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/970 z dne 8. junija 2017 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 329/2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (UL L 146, 9.6.2017, str. 129).
PRILOGA I
Priloga IV k Uredbi (ES) št. 329/2007, naslov „B. Pravne osebe, subjekti in organi“ se spremeni:
1. |
se nadomesti z naslednjim:
|
2. |
se nadomesti z naslednjim:
|
3. |
se nadomesti z naslednjim:
|
PRILOGA II
Priloga V k Uredbi (ES) št. 329/2007 se spremeni:
1. |
pod naslovom „A. Fizične osebe iz člena 6(2)(a)“ se črtata naslednja vnosa:
|
2. |
pod naslovom „B. Pravne osebe, subjekti in organi iz člena 6(2)(a)“ se črta naslednji vnos:
|
SKLEPI
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/35 |
SKLEP (EU) 2017/1331 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 4. julija 2017
o spremembi Sklepa (EU) 2015/435 o sprostitvi varnostne rezerve
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti drugega odstavka točke 14 Sporazuma,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 13 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2) določa varnostno rezervo v višini do 0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije. |
(2) |
V skladu s členom 6 Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 je Komisija izračunala absolutni znesek varnostne rezerve za leto 2014 (3). |
(3) |
Evropski parlament in Svet sta s Sklepom (EU) 2015/435 (4) sprostila varnostno rezervo, da sta leta 2014 zagotovila dodatne odobritve plačil, ki se pokrijejo v letih 2018–2020. |
(4) |
Glede na vmesno napoved plačil, predloženo v okviru vmesnega pregleda, se lahko v obdobju 2018–2020 pričakuje pritisk na letne zgornje meje za plačila. |
(5) |
V predlogu proračuna za leto 2017 je prikazana razlika do zgornje meje za plačila v višini 9,6 milijarde EUR, ki omogoča kritje celotnega zneska, sproščenega leta 2014. |
(6) |
Sklep (EU) 2015/435 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Sklep (EU) 2015/435 se spremeni:
(1) |
člen 1 se nadomesti z naslednjim: „Člen 1 Za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2014 se sprosti varnostna rezerva, da se zagotovi znesek 2 818 233 715 EUR v odobritvah plačil, ki presegajo zgornjo mejo plačil iz večletnega finančnega okvira.“; |
(2) |
člen 2 se nadomesti z naslednjim: „Člen 2 Znesek 2 818 233 715 EUR se krije z razliko v okviru zgornje meje plačil za leto 2017.“ |
Člen 2
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Strasbourgu, 4. julija 2017
Za Evropski parlament
Predsednik
A. TAJANI
Za Svet
Predsednik
M. MAASIKAS
(1) UL C 373, 20.12.2013, str. 1.
(2) Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).
(3) Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 20. decembra 2013 o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2014 v skladu z gibanjem BND (COM(2013) 928).
(4) Sklep (EU) 2015/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2014 o sprostitvi varnostne rezerve (UL L 72, 17.3.2015, str. 4).
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/37 |
IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2017/1332
z dne 11. julija 2017
o spremembi Izvedbenega sklepa Sveta 2014/170/EU o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v zvezi z Unijo Komori
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1) ter zlasti člena 33(1) Uredbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
1. UVOD IN POSTOPEK
(1) |
Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
(2) |
V poglavju VI uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z državami, ki so opredeljene kot nesodelujoče tretje države, priprava seznama nesodelujočih tretjih držav, črtanje s seznama nesodelujočih tretjih držav, objava seznama nesodelujočih tretjih držav in morebitni izredni ukrepi. |
(3) |
Svet je 24. marca 2014 sprejel Izvedbeni sklep 2014/170/EU (2), s katerim je bil vzpostavljen seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. |
(4) |
V skladu s členom 32 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu je Komisija s Sklepom z dne 1. oktobra 2015 (v nadaljnjem besedilu: Sklep z dne 1. oktobra 2015) (3) Unijo Komori (v nadaljnjem besedilu: Komori) obvestila o možnosti, da bodo opredeljeni kot država, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo tretjo državo. |
(5) |
Komisija je v Sklep z dne 1. oktobra 2015 vključila informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka morebitna opredelitev. |
(6) |
O Sklepu z dne 1. oktobra 2015 so bili Komori obveščeni skupaj z dopisom z istega dne ter s predlogom, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo izvedejo akcijski načrt za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti. |
(7) |
Komisija je Komore pozvala, da zlasti: (i) sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje ukrepov iz akcijskega načrta, ki ga je predlagala Komisija; (ii) ocenijo izvajanje teh ukrepov; in (iii) Komisiji vsakih šest mesecev pošljejo podrobno poročilo z oceno izvajanja teh ukrepov, med drugim v zvezi z njihovo individualno in/ali splošno učinkovitostjo pri zagotavljanju popolnoma skladnega sistema za nadzor ribolova. |
(8) |
Komori so imeli možnost, da se pisno in ustno odzovejo na Sklep z dne 1. oktobra 2015 ter na druge ustrezne informacije, ki jih je sporočila Komisija, kar jim je omogočalo predložitev dokazov, s katerimi bi izpodbijali ali dopolnili dejstva iz Sklepa z dne 1. oktobra 2015. Komorom je bila zagotovljena pravica, da zahtevajo ali predložijo dodatne informacije. |
(9) |
Komisija je s Sklepom z dne 1. oktobra 2015 ter pripadajočim dopisom začela dialog s Komori in poudarila, da po njenem mnenju šest mesecev načeloma zadostuje za dosego sporazuma. |
(10) |
Komisija je še naprej zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile ustne in pisne pripombe, ki so jih Komori predložili po Sklepu z dne 1. oktobra 2015. O ugotovitvah Komisije so bili Komori pisno ali ustno obveščeni. |
(11) |
Vendar je Komisija menila, da Komori niso zadovoljivo obravnavali zadevnih področij in pomanjkljivosti, kot je opisano v Sklepu z dne 1. oktobra 2015. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ukrepi iz akcijskega načrta niso bili v celoti izvedeni. Zato je Komisija sprejela Izvedbeni sklep (EU) 2017/889 (4) o opredelitvi kot nesodelujoče tretje države pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. |
(12) |
Na podlagi preiskav in dialoga, ki jih je izvedla Komisija, vključno s korespondenco in srečanji, ter razlogov, na katerih temeljita Sklep z dne 1. oktobra 2015 in Izvedbeni sklep (EU) 2017/889, je primerno Komore uvrstiti na seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. |
(13) |
Svet na podlagi člena 34(1) uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu s kvalificirano večino in na predlog Komisije tretjo državo črta s seznama nesodelujočih tretjih držav, če navedena tretja država dokaže, da so se razmere, zaradi katerih je bila uvrščena na seznam, popravile. Pri odločitvi o črtanju se upošteva tudi, ali je zadevna opredeljena tretja država uvedla dejanske ukrepe, s katerimi se lahko doseže trajno izboljšanje razmer. |
2. OPREDELITEV KOMOROV KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE
(14) |
Komisija je v Sklepu z dne 1. oktobra 2015 analizirala dolžnosti Komorov in ocenila njihovo izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, ki jih imajo kot država zastave, pristanišča, obalna država ali država trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. |
(15) |
Komisija je pregledala skladnost Komorov v skladu z ugotovitvami iz Sklepa z dne 1. oktobra 2015 ter ob upoštevanju ustreznih informacij, ki so jih o tem predložili Komori, predlaganega akcijskega načrta in sprejetih ukrepov za izboljšanje razmer. |
(16) |
Glavne pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila Komisija v predlaganem akcijskem načrtu, so se nanašale na več pomanjkljivosti pri izvajanju obveznosti mednarodnega prava, predvsem v zvezi z: nesprejetjem ustreznega pravnega okvira ter postopki registracije in izdajanja dovoljenj; neobstojem sodelovanja in izmenjave informacij znotraj uprave Komorov in s tretjimi državami, v katerih plovila Komorov izvajajo dejavnosti; neobstojem ustreznega in učinkovitega sistema spremljanja, nadzora in obladovanja; ter neobstojem sistema odvračilnih sankcij. Druge ugotovljene pomanjkljivosti se na splošno nanašajo na izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, vključno s priporočili in resolucijami regionalnih organizacij za upravljanje ribolova. Ugotovljeno je bilo tudi pomanjkanje skladnosti s priporočili in resolucijami ustreznih organov, kot so mednarodni akcijski načrt za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter prostovoljne smernice o uspešnosti države zastave – oba navedena dokumenta je pripravila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo. Vendar pa se je pomanjkanje skladnosti z nezavezujočimi priporočili in resolucijami obravnavalo samo kot dodaten dokaz in ne kot podlaga za opredelitev. |
(17) |
Komisija je v Izvedbenem sklepu (EU) 2017/889 Komore opredelila kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. |
(18) |
V zvezi z morebitnimi omejitvami za Komore kot državo v razvoju je treba opozoriti, da lahko stopnja razvoja Komorov negativno vpliva na njihov razvojni status in splošno ravnanje na področju upravljanja ribolova. Vendar ob upoštevanju vrste ugotovljenih pomanjkljivosti na Komorih njihova stopnja razvoja ne more v celoti upravičiti ali na drug način utemeljiti splošnega ravnanja Komorov kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga na področju ribištva ter nezadostnih ukrepov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
(19) |
Ob upoštevanju Sklepa z dne 1. oktobra 2015 in Izvedbenega sklepa (EU) 2017/889, dialoga med Komori in Komisijo ter rezultatov tega dialoga je mogoče ugotoviti, da so ukrepi, ki so jih Komori sprejeli v okviru svojih dolžnosti, ki jih imajo kot država zastave, nezadostni za izpolnitev določb členov 63, 64, 91, 94, 117 in 118 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu. |
(20) |
Zato Komori niso izpolnili svojih dolžnosti, ki jih imajo kot država zastave v skladu z mednarodnim pravom, da sprejmejo ukrepe za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
3. PRIPRAVA SEZNAMA NESODELUJOČIH TRETJIH DRŽAV
(21) |
Na podlagi ugotovitev v zvezi s Komori bi bilo treba to državo v skladu členom 33 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu dodati na seznam nesodelujočih tretjih držav iz Izvedbenega sklepa 2014/170/EU. Navedeni izvedbeni sklep bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
(22) |
Vključitev Komorov na seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu povzroči uporabo ukrepov iz člena 38 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. Člen 38(1) uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu določa prepoved uvoza ribiških proizvodov, ki so jih ujela ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo nesodelujočih tretjih držav. V primeru Komorov bi morala prepoved uvoza veljati za vse staleže in vrste, to je za vse ribiške proizvode, kot so določeni v členu 2(8) uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, saj pomanjkanje ustreznih ukrepov v zvezi z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom, zaradi katerega so bili Komori opredeljeni kot nesodelujoča tretja država, ni omejeno na določen stalež ali vrsto. |
(23) |
Treba je opozoriti, da nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov med drugim izčrpava staleže rib, uničuje morske habitate, ogroža ohranjanje in trajnostno rabo morskih virov, izkrivlja konkurenco, ogroža zanesljivost preskrbe s hrano, postavlja poštene ribiče v nepravičen slabši položaj in slabi obalne skupnosti. Glede na obseg težav, povezanih s tovrstnim ribolovom, se zdi potrebno, da Unija hitro izvede ukrepe v zvezi s Komori kot nesodelujočo državo. Zato bi moral ta sklep začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
(24) |
Če Komori dokažejo, da so se razmere, zaradi katerih so bili uvrščeni na seznam, popravile, Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije Komore črta s seznama nesodelujočih tretjih držav v skladu s členom 34(1) uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. Pri vsaki takšni odločitvi o črtanju bi bilo treba prav tako upoštevati, ali so Komori uvedli dejanske ukrepe, s katerimi se lahko doseže trajno izboljšanje razmer – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
V Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2014/170/EU se doda „Unija Komori“.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 11. julija 2017
Za Svet
Predsednik
T. TÕNISTE
(1) UL L 286, 29.10.2008, str. 1.
(2) Izvedbeni sklep Sveta 2014/170/EU z dne 24. marca 2014 o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (UL L 91, 27.3.2014, str. 43).
(3) Sklep Komisije z dne 1. oktobra 2015 o obvestilu tretji državi o možnosti, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu (UL C 324, 2.10.2015, str. 6).
(4) Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/889 z dne 23. maja 2017 o opredelitvi Unije Komori kot nesodelujoče tretje države pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu (UL L 135, 24.5.2017, str. 35).
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/41 |
IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2017/1333
z dne 11. julija 2017
o spremembi Izvedbenega sklepa Sveta 2014/170/EU o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v zvezi s Saint Vincentom in Grenadinami
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1) ter zlasti člena 33(1) Uredbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
1. UVOD IN POSTOPEK
(1) |
Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
(2) |
V poglavju VI uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z državami, ki so opredeljene kot nesodelujoče tretje države, priprava seznama nesodelujočih tretjih držav, črtanje s seznama nesodelujočih tretjih držav, objava seznama nesodelujočih tretjih držav in morebitni izredni ukrepi. |
(3) |
Svet je 24. marca 2014 sprejel Izvedbeni sklep 2014/170/EU (2), s katerim je bil vzpostavljen seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z uredbo o neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. |
(4) |
V skladu s členom 32 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu je Komisija s Sklepom z dne 12. decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: Sklep z dne 12. decembra 2014) (3) Saint Vincent in Grenadine obvestila o možnosti, da bodo opredeljeni kot država, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo tretjo državo. |
(5) |
Komisija je v Sklep z dne 12. decembra 2014 vključila informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka morebitna opredelitev. |
(6) |
O Sklepu z dne 12. decembra 2014 so bili Saint Vincent in Grenadine obveščeni skupaj z dopisom z istega dne ter s predlogom, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo izvedejo akcijski načrt za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti. |
(7) |
Komisija je Saint Vincent in Grenadine pozvala, da zlasti: (i) sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje ukrepov iz akcijskega načrta, ki ga je predlagala Komisija; (ii) ocenijo izvajanje teh ukrepov; in (iii) Komisiji vsakih šest mesecev pošljejo podrobno poročilo z oceno izvajanja teh ukrepov, med drugim glede individualne in/ali splošne učinkovitosti pri zagotavljanju popolne skladnosti sistema za nadzor ribolova. |
(8) |
Saint Vincent in Grenadine so imeli priložnost, da se pisno in ustno odzovejo na Sklep z dne 12. decembra 2014 ter na druge ustrezne informacije, ki jih je sporočila Komisija, kar jim je omogočalo predložitev dokazov, s katerimi bi izpodbijali ali dopolnili dejstva iz Sklepa z dne 12. decembra 2014. Saint Vincentu in Grenadinam je bila zagotovljena pravica, da zahtevajo ali predložijo dodatne informacije. |
(9) |
Komisija je s Sklepom z dne 12. decembra 2014 ter pripadajočim dopisom začela dialog s Saint Vincentom in Grenadinami ter poudarila, da po njenem mnenju šest mesecev načeloma zadostuje za dosego sporazuma. |
(10) |
Komisija je še naprej zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile ustne in pisne pripombe, ki so jih Saint Vincent in Grenadine predložili po Sklepu z dne 12. decembra 2014. O ugotovitvah Komisije so bili Saint Vincent in Grenadine pisno ali ustno obveščeni. |
(11) |
Vendar je Komisija menila, da Saint Vincent in Grenadine niso zadovoljivo obravnavali zadevnih področij in pomanjkljivosti, kot je opisano v Sklepu z dne 12. decembra 2014. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ukrepi iz akcijskega načrta niso bili v celoti izvedeni. Zato je Komisija sprejela Izvedbeni sklep (EU) 2017/918 (4) o opredelitvi Saint Vincenta in Grenadin kot nesodelujoče tretje države pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. |
(12) |
Na podlagi preiskav in dialoga, ki jih je izvedla Komisija, vključno s korespondenco in srečanji, ter razlogov, na katerih temeljita Sklep z dne 12. decembra 2014 in Izvedbeni sklep (EU) 2017/918, je primerno Saint Vincent in Grenadine uvrstiti na seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. |
(13) |
Svet v skladu s členom 34(1) uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu s kvalificirano večino in na predlog Komisije tretjo državo črta s seznama nesodelujočih tretjih držav, če navedena tretja država dokaže, da so se razmere, zaradi katerih je bila uvrščena na seznam, popravile. Pri odločitvi o črtanju se upošteva tudi, ali je zadevna opredeljena tretja država uvedla dejanske ukrepe, s katerimi se lahko doseže trajno izboljšanje razmer. |
2. OPREDELITEV SAINT VINCENTA IN GRENADIN KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE
(14) |
Komisija je v Sklepu z dne 12. decembra 2014 analizirala dolžnosti Saint Vincenta in Grenadin in ocenila njihovo izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, ki jih imajo kot država zastave, pristanišča, obalna država ali država trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. |
(15) |
Komisija je pregledala skladnost Saint Vincenta in Grenadin glede na ugotovitve iz Sklepa z dne 12. decembra 2014 ter ob upoštevanju ustreznih informacij, ki so jih o tem predložili Saint Vincent in Grenadine, predlaganega akcijskega načrta in sprejetih ukrepov za izboljšanje razmer. |
(16) |
Glavne pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila Komisija v predlaganem akcijskem načrtu, so se nanašale na več pomanjkljivosti pri izvajanju obveznosti mednarodnega prava, predvsem v zvezi z: nesprejetjem ustreznega pravnega okvira; neobstojem ustreznega in učinkovitega sistema spremljanja nadzora in obladovanja; neobstojem programa opazovanja; ter neobstojem sistema odvračilnih sankcij. Druge ugotovljene pomanjkljivosti se na splošno nanašajo na izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, vključno s priporočili in resolucijami regionalnih organizacij za upravljanje ribolova ter pogoji za registracijo plovil v skladu z mednarodnim pravom. Ugotovljeno je bilo tudi pomanjkanje skladnosti s priporočili in resolucijami ustreznih organov, kot so mednarodni akcijski načrt za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter prostovoljne smernice o uspešnosti države zastave – oba navedena dokumenta je pripravila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo. Vendar pa se je pomanjkanje skladnosti z nezavezujočimi priporočili in resolucijami obravnavalo samo kot dodaten dokaz in ne kot podlaga za opredelitev. |
(17) |
Komisija je v Izvedbenem sklepu (EU) 2017/918 Saint Vincent in Grenadine opredelila kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. |
(18) |
V zvezi z morebitnimi omejitvami za Saint Vincent in Grenadine kot državo v razvoju je treba opozoriti, da splošna stopnja razvoja Saint Vincenta in Grenadin ne vpliva na njihov razvojni status in splošno ravnanje na področju ribolova. |
(19) |
Ob upoštevanju Sklepa z dne 12. decembra 2014 in Izvedbenega sklepa (EU) 2017/918, dialoga med Saint Vincentom in Grenadinami ter Komisijo ter rezultatov tega dialoga je mogoče ugotoviti, da so ukrepi, ki so jih sprejeli Saint Vincent in Grenadine v okviru svojih dolžnosti, ki jih imajo kot država zastave, nezadostni za izpolnitev določb členov 63, 64, 91, 94 in 117 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, členov 7, 18, 19, 20 in 23 Sporazuma Združenih narodov za izvajanje določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib ter člena III(8) Sporazuma Združenih narodov o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju. |
(20) |
Zato Saint Vincent in Grenadine niso izpolnili svojih dolžnosti, ki jih imajo kot država zastave v skladu z mednarodnim pravom, da sprejmejo ukrepe za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
3. PRIPRAVA SEZNAMA NESODELUJOČIH TRETJIH DRŽAV
(21) |
Na podlagi ugotovitev v zvezi s Saint Vincentom in Grenadinami bi bilo treba to državo v skladu s členom 33 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu dodati na seznam nesodelujočih tretjih držav iz Izvedbenega sklepa 2014/170/EU. Navedeni sklep bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
(22) |
Vključitev Saint Vincenta in Grenadin na seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu vključuje uporabo ukrepov iz člena 38 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. Člen 38(1) uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu določa prepoved uvoza ribiških proizvodov, ki so jih ujela ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo nesodelujočih tretjih držav. V primeru Saint Vincenta in Grenadin bi morala prepoved veljati za vse staleže in vrste, to je za vse ribiške proizvode, kot so določeni v členu 2(8) uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, saj pomanjkanje ustreznih ukrepov v zvezi z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom, zaradi katerega so bili Saint Vincent in Grenadine opredeljeni kot nesodelujoča tretja država, ni omejeno na določen stalež ali vrsto. |
(23) |
Treba je opozoriti, da nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov med drugim izčrpava staleže rib, uničuje morske habitate, ogroža ohranjanje in trajnostno rabo morskih virov, izkrivlja konkurenco, ogroža zanesljivost preskrbe s hrano, postavlja poštene ribiče v nepravičen slabši položaj in slabi obalne skupnosti. Glede na obseg težav, povezanih s tovrstnim ribolovom, se zdi potrebno, da Unija hitro izvede ukrepe v zvezi s Saint Vincentom in Grenadinami kot nesodelujočo tretjo državo. Zato bi moral ta sklep začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
(24) |
Če Saint Vincent in Grenadine dokažejo, da so se razmere, zaradi katerih so bili uvrščeni na seznam, popravile, Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije Saint Vincent in Grenadine črta s seznama nesodelujočih tretjih držav v skladu s členom 34(1) uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. Pri vsaki takšni odločitvi o črtanju bi bilo treba prav tako upoštevati, ali so Saint Vincent in Grenadine uvedli dejanske ukrepe, s katerimi se lahko doseže trajno izboljšanje razmer – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
V Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2014/170/EU se dodajo „Saint Vincent in Grenadine“.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 11. julija 2017
Za Svet
Predsednik
T. TÕNISTE
(1) UL L 286, 29.10.2008, str. 1.
(2) Izvedbeni sklep Sveta 2014/170/EU z dne 24. marca 2014 o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (UL L 91, 27.3.2014, str. 43).
(3) Sklep Komisije z dne 12. decembra 2014 o obvestilu tretji državi, za katero po mnenju Komisije obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (UL C 453, 17.12.2014, str. 5).
(4) Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/918 z dne 23. maja 2017 o opredelitvi Saint Vincenta in Grenadin kot nesodelujoče tretje države pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu (UL L 139, 30.5.2017, str. 70).
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/45 |
SKLEP SVETA (EU) 2017/1334
z dne 11. julija 2017
o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. |
(2) |
Zaradi konca mandata Augusta ROLLANDINA se je sprostilo mesto člana Odbora regij – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za člana Odbora regij imenuje:
— |
Pierluigi MARQUIS, Consigliere e Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta. |
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 11. julija 2017
Za Svet
Predsednik
T. TÕNISTE
(1) Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).
(2) Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).
(3) Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/46 |
SKLEP SVETA (EU) 2017/1335
z dne 11. julija 2017
o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Nizozemske
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga nizozemske vlade,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. |
(2) |
Zaradi konca mandata Ingrid VAN ENGELSHOVEN se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za nadomestno članico Odbora regij imenuje:
— |
S. (Saskia) BRUINES, wethouder van de gemeente 's-Gravenhage. |
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 11. julija 2017
Za Svet
Predsednik
T. TÕNISTE
(1) Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).
(2) Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).
(3) Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/47 |
SKLEP SVETA (EU) 2017/1336
z dne 11. julija 2017
o imenovanju dveh članov in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga nemške vlade,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. |
(2) |
Zaradi izteka mandatov Ute-Marie KUDER in Detlefa MÜLLERJA sta se sprostili dve mesti članov Odbora regij. |
(3) |
Zaradi izteka mandata Andreasa TEXTERJA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujejo:
(a) |
za članico/člana:
in |
(b) |
za nadomestnega člana:
|
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 11. julija 2017
Za Svet
Predsednik
T. TÕNISTE
(1) Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).
(2) Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).
(3) Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/48 |
SKLEP SVETA (EU) 2017/1337
z dne 11. julija 2017
o imenovanju člana in nadomestne članice Odbora regij na predlog Malte
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga malteške vlade,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. |
(2) |
Zaradi konca mandata Marca SANTA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. |
(3) |
Zaradi imenovanja Maria FAVE za člana Odbora regij se je sprostilo mesto nadomestnega člana – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujeta:
(a) |
za člana:
in |
(b) |
za nadomestno članico:
|
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 11. julija 2017
Za Svet
Predsednik
T. TÕNISTE
(1) Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).
(2) Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).
(3) Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/49 |
SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1338
z dne 17. julija 2017
o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/1333 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 31. julija 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/1333 (1). |
(2) |
Svet je že pred tem opozoril na pomen stabilnosti v Libiji ter libijskim oblastem, kot jih priznava libijski politični sporazum, ponudil podporo pri preprečevanju tihotapljenja migrantov in trgovine z ljudmi. |
(3) |
Tihotapljenje migrantov in trgovina z ljudmi prispevata k destabilizaciji političnih in varnostnih razmer v Libiji. |
(4) |
Izvoz določenih proizvodov, ki bi jih bilo mogoče uporabiti pri tihotapljenju migrantov ali trgovini z ljudmi, v Libijo bi bilo treba omejiti. |
(5) |
Sklep (SZVP) 2015/1333 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Člen 10 Sklepa (SZVP) 2015/1333 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 10
1. Države članice pozovejo svoje državljane, osebe pod njihovo sodno pristojnostjo in podjetja s sedežem na njihovih ozemljih ali pod njihovo sodno pristojnostjo, k previdnosti pri poslovanju s subjekti s sedežem v Libiji ali pod libijsko sodno pristojnostjo, ter vsemi posamezniki in subjekti, ki delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, ter subjekti, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom, z namenom preprečiti poslovanje, ki bi lahko prispevalo k nasilju in uporabi sile nad civilisti.
2. Prodajo, dobavo, prenos ali izvoz določenih plovil in motorjev, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi, v Libijo s strani državljanov držav članic ali prek ozemlja držav članic ali z uporabo plovil ali letal pod njihovo zastavo mora odobriti pristojni organ zadevne države članice, ne glede na to, ali izvirajo iz njenega ozemlja ali ne.
3. Pristojni organi držav članic ne odobrijo prodaje, dobave, prenosa ali izvoza predmetov iz odstavka 2, če utemeljeno domnevajo, da bo predmet uporabljen za tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi.
4. Odstavek 2 se ne uporablja za prodajo, dobavo, prenos ali izvoz predmetov, kadar se navedeno izvaja med organi držav članic in libijsko vlado.
Unija sprejme potrebne ukrepe za določitev ustreznih predmetov, ki jih zajema ta člen.“.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) Sklep Sveta (SZVP) 2015/1333 z dne 31. julija 2015 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji in razveljavitvi Sklepa 2011/137/SZVP (UL L 206, 1.8.2015, str. 34).
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/51 |
SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1339
z dne 17. julija 2017
o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/849 z dne 27. maja 2016 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji in razveljavitvi Sklepa 2013/183/SZVP (1) ter zlasti člena 33 Sklepa,
ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 27. maja 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/849. |
(2) |
Svet v skladu s členom 33(1) Sklepa (SZVP) 2016/849 izvede spremembe Priloge I k navedenemu sklepu na podlagi ugotovitve Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN) ali Odbora za sankcije. |
(3) |
Odbor VSZN, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1718 (2006), je 5. junija 2017 spremenil vnose za dva subjekta, za katera veljajo omejevalni ukrepi. |
(4) |
VSZN je 2. junija 2017 dodal 14 oseb in štiri subjekte na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi. Te osebe in subjekti so bili temu ustrezno z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2017/975 (2) dodani v Prilogo I k Sklepu (SZVP) 2016/849. Nekatere od teh oseb in subjektov bi bilo zato treba črtati iz Priloge II k Sklepu (SZVP) 2016/849, saj so zdaj uvrščeni na seznam iz Priloge I. |
(5) |
Prilogi I in II k Sklepu (SZVP) 2016/849 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Priloga I k Sklepu (SZVP) 2016/849 se spremeni, kot je navedeno v Prilogi I k temu sklepu.
Člen 2
Priloga II k Sklepu (SZVP) 2016/849 se spremeni, kot je navedeno v Prilogi II k temu sklepu.
Člen 3
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) UL L 141, 28.5.2016, str. 79.
(2) Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2017/975 z dne 8. junija 2017 o izvajanju Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (UL L 146, 9.6.2017, str. 145).
PRILOGA I
V Prilogi I k Sklepu (SZVP) 2016/849 se vnosi za naslednje osebe in subjekte nadomestijo z naslednjim:
A. Osebe
|
Ime |
Drugo ime |
Datum rojstva |
Datum uvrstitve na seznam ZN |
Utemeljitev |
„2. |
Ri Je-Son |
Korejsko ime:
Kitajsko ime:
tudi Ri Che Son |
1938 |
16.7.2009 |
Od aprila 2014 minister za industrijo jedrske energije. Nekdanji direktor Generalnega urada za atomsko energijo (General Bureau of Atomic Energy – GBAE), najpomembnejše agencije, ki vodi jedrski program DLRK; pomagal je pri različnih jedrskih dejavnostih, med drugim tudi pri vodenju jedrskega raziskovalnega središča v Yongbyonu in družbe Namchongang Trading Corporation s strani GBAE“. |
B. Subjekti
|
Ime |
Drugo ime |
Lokacija |
Datum uvrstitve na seznam ZN |
Druge informacije |
„4. |
Namchongang Trading Corporation |
(a) NCG; (b) NAMCHONGANG TRADING; (c) NAM CHON GANG CORPORATION; (d) NOMCHONGANG TRADING CO.; (e) NAM CHONG GAN TRADING CORPORATION; (f) Namhung Trading Corporation; (g) Korea Daeryonggang Trading Corporation; (h) Korea Tearyonggang Trading Corporation |
(a) Pjongjang, Demokratična ljudska republika Koreja; (b) Sengujadong 11-2/(ali Kwangbok-dong), Okrožje Mangyongdae, Pjongjang, Demokratična ljudska republika Koreja |
16.7.2009 |
Namchongang je trgovska družba s sedežem v DLRK, ki je podrejena Generalnemu uradu za atomsko energijo (GBAE). Družba Namchongang je sodelovala pri nabavi japonskih vakuumskih črpalk, ki so bile odkrite v jedrskem objektu DLRK, ter naročilih pri nemškem dobavitelju, povezanih z jedrskim programom. Poleg tega je družba od poznih devetdesetih let sodelovala pri nakupu aluminijastih cevi in druge opreme, ki je zlasti uporabna v okviru programa za obogatitev urana. Njen predstavnik je nekdanji diplomat, ki je bil predstavnik DLRK pri inšpekciji jedrskih obratov Yongbyon, ki jo je leta 2007 opravila Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA). Glede na pretekle dejavnosti DLRK v zvezi s širjenjem orožja so tozadevne dejavnosti družbe Namchongang zelo zaskrbljujoče. Telefonski številki: +850 2 18111, 18222 (interna št. 8573). Številka telefaksa: +850 2 381 4687. |
15. |
Green Pine Associated Corporation |
(a) Cho'ngsong United Trading Company; (b) Chongsong Yonhap; (c) Ch'o'ngsong Yo'nhap; (d) Chosun Chawo'n Kaebal T'uja Hoesa; (e) Jindallae; (f) Ku'm- haeryong Company LTD; (g) Natural Resources Development and Investment Corporation; (h) Saeingp'il Company; (i) National Resources Development and Investment Corporation; (j) Saeng Pil Trading Corporation |
(a) c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, Pjongjang, Demokratična ljudska republika Koreja; (b) Nungrado, Pjongjang, Demokratična ljudska republika Koreja; (c) Rakrang No. 1 Okrožje Rakrang, Pyongyang Korea, Chilgol-1 dong, Okrožje Mangyongdae, Pjongjang, Demokratična ljudska republika Koreja |
2.5.2012 |
Korporacija Green Pine Associated Corporation (Green Pine) je prevzela številne dejavnosti korporacije Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID). Družba KOMID, ki jo je Odbor na seznam uvrstil aprila 2009, je v DLRK najpomembnejši trgovec z orožjem in glavni izvoznik blaga in opreme, ki sta povezana z balističnimi izstrelki in konvencionalnim orožjem. Družba Green Pine je odgovorna tudi za približno polovico orožja in sorodnega materiala, ki ga je izvozila DLRK. Korporacija Green Pine je bila določena za sankcije zaradi izvoza orožja ali sorodnega materiala iz Severne Koreje. Korporacija Green Pine je specializirana za proizvodnjo pomorskih vojaških plovil in orožja, kot so podmornice, vojaški čolni in balistični sistemi, ter je iranskim podjetjem, dejavnim na obrambnem področju, dobavljala torpede in nudila tehnično pomoč. Telefonska številka: +850 2 18111 (interna št. 8327). Številki telefaksa: +850 2 3814685 in +850 2 3813372. E-naslova: pac@silibank.com in kndic@co.chesin.com. |
46. |
Strategic Rocket Force of the Korean People's Army (strateške raketne sile ljudske vojske Koreje) |
Strategic Rocket Force (strateške raketne sile) Strategic Rocket Force Command of KPA (poveljstvo strateških raketnih sil ljudske vojske Koreje); Strategic Force (strateška sila); Strategic Forces (strateške sile) |
Pjongjang, DLRK |
2.6.2017 |
Strategic Rocket Force of the Korean People's Army so pristojne za vse programe balističnih izstrelkov DLRK in odgovorne za izstrelitve SCUD in NODONG.“ |
PRILOGA II
V Prilogi II k Sklepu (SZVP) 2016/849 se črtajo vnosi za naslednje osebe in subjekte:
I. |
Osebe in subjekti, odgovorni za programe DLRK, povezane z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje, ali osebe ali subjekti, ki delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, ali subjekti v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom. A. Osebe
B. Subjekti
|
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/55 |
SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1340
z dne 17. julija 2017
o spremembi Sklepa 2010/788/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/788/SZVP z dne 20. decembra 2010 o omejitvenih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo in razveljavitvi Skupnega stališča 2008/369/SZVP (1),
ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 20. decembra 2010 sprejel Sklep 2010/788/SZVP. |
(2) |
Varnostni svet Združenih narodov je 21. junija 2017 sprejel Resolucijo 2360 (2017), s katero se spreminjajo merila za uvrstitev na seznam, ki urejajo omejitvene ukrepe ZN. |
(3) |
Za izvajanje nekaterih ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije. |
(4) |
Sklep 2010/788/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
V členu 3(1) Sklepa 2010/788/SZVP se točka (i) nadomesti z naslednjim:
„(i) |
načrtovanje, vodenje ali sponzoriranje napadov proti pripadnikom mirovnih sil misije MONUSCO ali osebju Združenih narodov, vključno s člani skupine strokovnjakov, ali udeležba v teh napadih;“. |
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) UL L 336, 21.12.2010, str. 30.
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/56 |
IZVEDBENI SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1341
z dne 17. julija 2017
o izvajanju Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/255/SZVP z dne 31. maja 2013 o omejevalnih ukrepih proti Siriji (1) in zlasti člena 30(1) Sklepa,
ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 31. maja 2013 sprejel Sklep 2013/255/SZVP. |
(2) |
Glede na resnost razmer v Siriji, zlasti ker sirski režim uporablja kemijsko orožje in je vpleten v širjenje tega orožja, bi bilo treba na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP dodati 16 oseb. |
(3) |
Sklep 2013/255/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Priloga I k Sklepu 2013/255/SZVP se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) UL L 147, 1.6.2013, str.14.
PRILOGA
Na seznam iz oddelka A (Osebe) v Prilogi I k Sklepu 2013/255/SZVP se dodajo naslednje osebe:
|
Ime |
Podatki za ugotavljanje istovetnosti |
Razlogi |
Datum uvrstitve na seznam |
„242. |
Samir Dabul (alias Samir Daaboul) |
Datum rojstva: 4. september 1965 Naziv: brigadni general |
Ima čin brigadnega generala, na položaju po maju 2011. Kot visoki vojaški častnik je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, sodeluje tudi pri skladiščenju in uporabi kemičnega orožja. Poleg tega je povezan s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
243. |
Ali Wanus (alias Ali Wannous) ( |
Datum rojstva: 5. februar 1964 Naziv: brigadir general |
Ima čin brigadnega generala, na položaju po maju 2011. Kot visoki vojaški častnik je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, sodeluje tudi pri skladiščenju in uporabi kemičnega orožja. Poleg tega je povezan s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
244. |
Yasin Ahmad Dahi (alias: Yasin Dahi; Yasin Dhahi) ( |
Datum rojstva: 1960 Naziv: brigadni general |
Častnik sirskih oboroženih sil s činom brigadnega generala, na položaju po maju 2011. Višji častnik v vojaški obveščevalni službi sirskih oboroženih sil. Nekdanji vodja vojaške obveščevalne službe (sektor 235) v Damasku in vojaške obveščevalne službe v Homsu. Kot višji vojaški častnik je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva. |
18.7.2017 |
245. |
Muhammad Yousef Hasouri (alias: Mohammad Yousef Hasouri; Mohammed Yousef Hasouri) ( |
Naziv: brigadni general |
Brigadni general Muhammad Hasouri je višji častnik sirskih letalskih sil, na položaju po maju 2011. Je načelnik štaba zračnih sil (brigada 50) in namestnik poveljnika letalskega oporišča v Shayratu. Brigadni general Muhammad Hasouri je aktiven v sektorju za širjenje kemičnega orožja. Kot višji vojaški častnik je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji. |
18.7.2017 |
246. |
Malik Hasan (alias: Malek Hassan) ( |
Naziv: generalmajor |
Ima čin generalmajorja, je višji častnik in poveljnik 22. divizije sirskih letalskih sil, na položaju po maju 2011. Kot višji častnik sirskih letalskih sil in poveljnik 22. divizije je odgovoren za nasilno zatiranje sirskega prebivalstva, vključno z uporabo kemičnega orožja z zrakoplovi, katerih letalske baze so pod nadzorom 22. divizije, vključno z napadom na Talmenas, ki je bil po navedbah v poročilu Skupnega preiskovalnega mehanizma, ki so ga ustanovili Združeni narodi, izveden s helikopterji iz letalske baze v Hami, ki je pod nadzorom režima. |
18.7.2017 |
247. |
Jayyiz Rayyan Al-Musa (alias: Jaez Sawada al-Hammoud al-Mousa; Jayez al-Hammoud al-Moussa) ( |
Naziv: generalmajor |
Guverner province Hasaka, ki ga je imenoval Bašar al Asad. Prav tako je sodelavec Bašarja al Asada. Ima čin generalmajorja, je višji častnik in nekdanji načelnik štaba sirskih letalskih sil. Kot višji častnik sirskih letalskih sil je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, tudi za uporabo kemičnega orožja v napadih, ki jih je sirski režim izvajal, ko je bil načelnik štaba sirskih letalskih sil, kot je opredeljeno v poročilu Skupnega preiskovalnega mehanizma, ki so ga ustanovili Združeni narodi. |
18.7.2017 |
248. |
Mayzar 'Abdu Sawan (alias: Meezar Sawan) ( |
Naziv: generalmajor |
Ima čin generalmajorja, je višji častnik in poveljnik 20. divizije sirskih letalskih sil, na položaju po maju 2011. Kot višji častnik sirskih letalskih sil je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, vključno z napadi zrakoplovov na civilna območja iz letalskih baz, ki so pod nadzorom 20. divizije. |
18.7.2017 |
249. |
Isam Zahr Al-Din (alias: Isam Zuhair al-Din; Isam Zohruddin; Issam Zahruddin; Issam Zahreddine; Essam Zahruddin) ( |
Naziv: brigadni general |
Ima čin brigadnega generala, je višji častnik republikanske garde, na položaju po maju 2011. Kot visoki vojaški častnik je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, tudi v napadu na četrt Baba Amr februarja 2012. |
18.7.2017 |
250. |
Mohammad Safwan Katan (alias: Mohammad Safwan Qattan) ( |
|
Mohammad Safwan Katan je inženir v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. Aktiven je pri širjenju in dostavi kemičnega orožja. Sodeloval je pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
251. |
Mohammad Ziad Ghritawi (alias: Mohammad Ziad Ghraywati) ( |
|
Mohammad Ziad Ghritawi je inženir v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave. Aktiven je pri širjenju in dostavi kemičnega orožja. Sodeloval je pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
252. |
Mohammad Darar Khaludi (alias: Mohammad Darar Khloudi) ( |
|
Mohammad Darar Khaludi je inženir v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave. Aktiven je pri širjenju in dostavi kemičnega orožja. Znano je, da je sodeloval pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Poleg tega je povezan s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
253. |
Khaled Sawan ( |
|
Dr. Khaled Sawan je inženir v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave; navedeni center aktivno sodeluje pri širjenju in dobavi kemičnega orožja. Dr. Khaled Sawan je sodeloval pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
254. |
Raymond Rizq (alias: Raymond Rizk) ( |
|
Raymond Rizq je inženir v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave, aktivno sodeluje pri širjenju in dobavi kemičnega orožja. Sodeloval je pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
255. |
Fawwaz El-Atou (alias: Fawaz Al Atto) ( |
|
Fawwaz El-Atou je laboratorijski tehnik v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave, aktivno sodeluje pri širjenju in dobavi kemičnega orožja. Sodeloval je pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
256. |
Fayez Asi (alias: Fayez al-Asi) ( |
|
Fayez Asi je laboratorijski tehnik v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave, aktivno sodeluje pri širjenju in dobavi kemičnega orožja. Sodeloval je pri izdelavi sodov z razstrelivom, ki so bili uporabljeni proti civilnemu prebivalstvu v Siriji. Povezan je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017 |
257. |
Hala Sirhan (alias: Halah Sirhan) ( |
Datum rojstva: 5. januar 1953 Naziv: Dr. |
Dr. Hala Sirhan sodeluje s sirskimi vojaškimi obveščevalnimi službami v sirskem centru za znanstvene študije in raziskave. Sodelovala je v Institutu 3000, navedeni institut aktivno sodeluje pri širjenju kemičnega orožja. Povezana je s sirskim centrom za znanstvene študije in raziskave, ki je subjekt, uvrščen na seznam. |
18.7.2017“ |
18.7.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/60 |
SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1342
z dne 17. julija 2017
o spremembi in podaljšanju Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 22. maja 2013 sprejel Sklep 2013/233/SZVP (1) o vzpostavitvi misije Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya). |
(2) |
Politični in varnostni odbor (PVO) se je 19. januarja 2016 dogovoril, da bo pripravil načrt za morebitno civilno sodelovanje z libijsko vlado narodne enotnosti – na njeno zahtevo – na področju skupne varnostne in obrambne politike v zvezi z reformo varnostnega sektorja, ki bi potekalo v okviru obstoječe misije EUBAM Libya in prispevalo k prizadevanjem podporne misije združenih narodov v Libiji (UNSMIL), ter na podlagi tega podaljšal mandat misije EUBAM Libya za šest mesecev. Nato je 15. februarja 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/207 (2), s katerim je misijo EUBAM Libya podaljšal do 21. avgusta 2016. |
(3) |
Svet je 4. avgusta 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/1339 (3), s katerim je spremenil Sklep 2013/233/SZVP in ga podaljšal do 21. avgusta 2017. |
(4) |
V izjavi z Malte, ki so jo pripravili člani Evropskega sveta, o zunanjih vidikih migracij z dne 3. februarja 2017 je bilo zlasti poudarjeno, da si je zdaj bolj kot kdaj koli prej treba prizadevati za stabilizacijo Libije in da bo Unija po svojih najboljših močeh prispevala k uresničitvi tega cilja. Za oblasti v Libiji je krepitev zmogljivosti bistvenega pomena, če želijo zagotoviti nadzor na kopenski in morski meji ter se boriti proti dejavnostim tranzita in tihotapljenja. |
(5) |
Svet je v svojih sklepih o Libiji 6. februarja 2017 zlasti ponovno potrdil, da v celoti podpira UNSMIL, in zaključil, da bo misija EUBAM Libya tudi v prihodnje sodelovala z libijskimi oblastmi in jim pomagala, da bi v prihodnje morda lahko vzpostavili civilno misijo na področju policije, pravne države in upravljanja meja, ko bodo razmere to dovoljevale. |
(6) |
PVO je 4. julija 2017 na podlagi strateškega pregleda misije sklenil podaljšati mandat misije EUBAM Libya do 31. decembra 2018. |
(7) |
Visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) bi bilo treba dovoliti, da Europolu, Frontexu, Združenim narodom in Interpolu v skladu s Sklepom Sveta 2013/488/EU (4) razkrije tajne podatke, pripravljene za namene misije EUBAM Libya. |
(8) |
Sklep 2013/233/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
(9) |
Misija EUBAM Libya se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije, kot so določeni v členu 21 Pogodbe – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Sklep 2013/233/SZVP se spremeni:
(1) |
člen 2 se nadomesti z naslednjim: „Člen 2 Cilji EUBAM Libya bo pomagala pri procesu načrtovanja celovite reforme sektorja civilne varnosti z namenom, da bi pripravili napotitev morebitne civilne misije na področju skupne varnostne in obrambne politike (SVOP). Cilj misije EUBAM Libya je sodelovati z libijskimi oblastmi in jim pomagati na področju upravljanja meja, preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter širšega kazenskopravnega sistema.“; |
(2) |
v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Za doseganje ciljev iz člena 2 misija EUBAM Libya:
|
(3) |
v členu 5 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim: „7. Civilni poveljnik operacije, vodja delegacije Unije v Libiji in vodja misije EUBAM Libya se po potrebi posvetujejo. Po potrebi se opravi posvetovanje z glavnim svetovalcem za enakost spola Evropske službe za zunanje delovanje.“; |
(4) |
v členu 6 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim: „7. Vodja misije se po potrebi usklajuje z drugimi akterji Unije na terenu. Brez poseganja v strukturo poveljevanja prejema politične smernice od vodje delegacije Unije v Libiji.“; |
(5) |
v členu 9 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. PVO, ki deluje v okviru odgovornosti Sveta in VP, politično nadzoruje misijo EUBAM Libya in jo strateško vodi. Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev za ta namen v skladu s tretjim odstavkom člena 38 PEU. To pooblastilo obsega pristojnosti za imenovanje vodje misije na predlog VP in za spreminjanje dokumentov za načrtovanje. Za odločanje o ciljih in prenehanju delovanja misije EUBAM Libya je še naprej pristojen Svet.“; |
(6) |
v členu 11 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: „4. Osebje misije EUBAM Libya pred začetkom dela opravi obvezno varnostno usposabljanje v skladu z dokumenti za načrtovanje. Osebju se na območju operacij poleg tega zagotavlja redno osvežitveno usposabljanje, ki ga organizira uradnik za varnost misije.“; |
(7) |
v členu 13(1) se zadnji odstavek nadomesti z naslednjim: „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUBAM Libya v obdobju od 22. avgusta 2016 do 30. novembra 2017, je 17 000 000 EUR.“; |
(8) |
v členu 15 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: „4. VP je pooblaščen, da Europolu in Frontexu v skladu s Sklepom 2013/488/EU razkrije tajne podatke EU, pripravljene za namene misije EUBAM Libya.“; |
(9) |
v členu 15 se doda naslednji odstavek: „5. VP je pooblaščen, da Združenim narodom v skladu s Sklepom 2013/488/EU razkrije tajne podatke EU do stopnje ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘, pripravljene za namene misije EUBAM Libya. 6. VP je pooblaščen, da Interpolu v skladu s Sklepom 2013/488/EU razkrije tajne podatke EU, pripravljene za namene misije EUBAM Libya. Do sklenitve sporazuma med Unijo in Interpolom lahko misija EUBAM Libya tovrstne podatke razkrije državnim centralnim uradom Interpola v državah članicah, in sicer v skladu z dogovori, ki jih skleneta civilni poveljnik operacije in vodja zadevnega državnega centralnega urada. 7. VP je pooblaščen, da sklepa dogovore, potrebne za izvajanje določb o izmenjavi podatkov iz tega člena. 8. VP lahko pooblastila za razkritje podatkov in možnost sklepanja dogovorov iz tega člena prenese na podrejene osebe, na civilnega poveljnika operacije in/ali na vodjo misije.“; |
(10) |
v členu 16 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim: „Uporablja se do 31. decembra 2018.“ |
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 17. julija 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) Sklep Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 138, 24.5.2013, str. 15).
(2) Sklep Sveta (SZVP) 2016/207 z dne 15. februarja 2016 o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 39, 16.2.2016, str. 45).
(3) Sklep Sveta (SZVP) 2016/1339 z dne 4. avgusta 2016 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 212, 5.8.2016, str. 111).
(4) Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).