ISSN 1977-0804 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 12 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Letnik 60 |
|
|
Popravki |
|
|
* |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP. |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
II Nezakonodajni akti
MEDNARODNI SPORAZUMI
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/1 |
SKLEP SVETA (EU) 2017/75
z dne 21. novembra 2016
o podpisu v imenu Unije in njenih držav članic ter o začasni uporabi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Akta,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: SPS) je bil podpisan 16. junija 2008 in je začel veljati 1. junija 2015. |
(2) |
Republika Hrvaška je postala država članica Unije 1. julija 2013. |
(3) |
V skladu z drugim pododstavkom člena 6(2) Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji iz leta 2012 bi se bilo treba o pristopu Hrvaške k SPS dogovoriti s sklenitvijo protokola k SPS, pri čemer se Protokol sklene med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in zadevno tretjo državo. |
(4) |
Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da v imenu Unije in njenih držav članic ter Republike Hrvaške začne pogajanja z Bosno in Hercegovino glede prilagoditve sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med Unijo oziroma Unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Uniji. |
(5) |
Pogajanja so bila uspešno sklenjena in Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je bil parafiran 18. julija 2016. |
(6) |
Protokol bi bilo treba podpisati v imenu Unije in njenih držav članic s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
(7) |
Za sklenitev Protokola se glede zadev, ki spadajo v pristojnost Evropske skupnosti za atomsko energijo, uporablja ločen postopek. |
(8) |
Protokol bi bilo treba uporabljati začasno do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Podpis, v imenu Unije in njenih držav članic, Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri s pridržkom sklenitve Protokola.
Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
Člen 2
Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije in njenih držav članic.
Člen 3
Protokol se v skladu s členom 8(2) Protokola uporablja začasno od prvega dne drugega meseca po datumu podpisa (2) do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.
Člen 4
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 21. novembra 2016
Za Svet
Predsednik
P. PLAVČAN
(1) UL L 164, 30.6.2015, str. 2.
(2) Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum, od katerega se Protokol začasno uporablja.
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/3 |
PROTOKOL
k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
KRALJEVINA BELGIJA,
REPUBLIKA BOLGARIJA,
ČEŠKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA DANSKA,
ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
REPUBLIKA ESTONIJA,
IRSKA,
HELENSKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA ŠPANIJA,
FRANCOSKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA HRVAŠKA,
ITALIJANSKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA CIPER,
REPUBLIKA LATVIJA,
REPUBLIKA LITVA,
VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
MADŽARSKA,
REPUBLIKA MALTA,
KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
REPUBLIKA AVSTRIJA,
REPUBLIKA POLJSKA,
PORTUGALSKA REPUBLIKA,
ROMUNIJA,
REPUBLIKA SLOVENIJA,
SLOVAŠKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA FINSKA,
KRALJEVINA ŠVEDSKA,
ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,
pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: države članice) in
EVROPSKA UNIJA in EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO
(v nadaljnjem besedilu: Evropska unija)
na eni strani ter
BOSNA IN HERCEGOVINA
na drugi strani,
ob upoštevanju pristopa Republike Hrvaške (v nadaljnjem besedilu: Hrvaška) k Evropski uniji 1. julija 2013,
Ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Začasni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani je bil podpisan v Luxembourgu 16. junija 2008 in je veljal od 1. julija 2008 do 31. maja 2015. |
(2) |
Pogodba o pristopu Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Pogodba o pristopu) je bila podpisana v Bruslju 9. decembra 2011. |
(3) |
Hrvaška je pristopila k Evropski uniji 1. julija 2013. |
(4) |
Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: SPS) je bil podpisan v Luxembourgu 16. junija 2008 in je začel veljati 1. junija 2015. |
(5) |
V skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Hrvaške se pristop Hrvaške k SPS dogovori s sklenitvijo protokola k SPS. |
(6) |
V skladu s členom 37(3) SPS so potekala posvetovanja, da bi bilo zagotovljeno upoštevanje skupnih interesov Evropske unije ter Bosne in Hercegovine, omenjenih v navedenem sporazumu – |
DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
ODDELEK I
POGODBENICE
Člen 1
Hrvaška je pogodbenica SPS, podpisanega v Luxembourgu 16. Junija 2008, in sprejme oziroma upošteva na enak način kot druge države članice Evropske unije besedila SPS ter skupne in enostranske izjave, priložene k Sklepni listini, ki je bila podpisana istega dne.
ODDELEK II
PRILAGODITVE BESEDILA SPS, VKLJUČNO S PRILOGAMI IN PROTOKOLI SPS
KMETIJSKI PROIZVODI
Člen 2
Kmetijski proizvodi sensu stricto
1. V členu 27(3) SPS se doda naslednji pododstavek:
„Z dnem začetka veljavnosti Protokola zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Evropski uniji ali, če se ta protokol uporablja začasno, z dnem začetka njegove začasne uporabe, letna tarifna kvota iz prvega pododstavka znaša 13 210 ton (neto teža).“
2. V členu 27 SPS se vstavi naslednji odstavek:
„4a. Poleg določb odstavka 4 Bosna in Hercegovina z dnem začetka veljavnosti Protokola zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Evropski uniji ali, če se ta protokol uporablja začasno, z dnem začetka njegove začasne uporabe, odpravi carine, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Unije, naštetih v Prilogi III(f), do meje tarifne kvote, določene za zadevne proizvode.“
3. Priloga I k temu protokolu se vstavi kot Priloga III(f) k SPS.
Člen 3
Ribe in ribiški proizvodi
1. V členu 28 SPS se doda naslednji odstavek:
„1a. Unija z dnem začetka veljavnosti Protokola zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Evropski uniji ali, če se ta protokol uporablja začasno, z dnem začetka njegove začasne uporabe, odpravi vse carine ali dajatve z enakim učinkom za ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Bosne in Hercegovine, razen proizvodov, naštetih v prilogi IV(a). Za proizvode, naštete v Prilogi IV(a), veljajo določbe iz navedene priloge.“
2. V členu 28 SPS se doda naslednji odstavek:
„3. Bosna in Hercegovina z dnem začetka veljavnosti Protokola zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Evropski uniji ali, če se navedeni protokol uporablja začasno, z dnem začetka njegove začasne uporabe, uvede brezcarinsko kvoto za uvoz živih krapov pod oznako KN 0301 93 00 do meje letne tarifne kvote 75 ton. Za uvoz, ki presega mejo kvote, veljajo dajatve iz Priloge V k SPS.“
3. Priloga II k temu protokolu se vstavi kot Priloga IVa k SPS.
Člen 4
Predelani kmetijski proizvodi
Priloga III k temu protokolu se doda kot Priloga III k Protokolu 1 k SPS.
Člen 5
Sporazum o vinu
Z dnem začetka veljavnosti Protokola zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Evropski uniji ali, če se navedeni protokol uporablja začasno, z dnem začetka njegove začasne uporabe, se Priloga I k Protokolu 7 k SPS, navedenemu v členu 27(5) SPS, spremeni, kot je določeno v Prilogi IV k temu protokolu.
ODDELEK III
SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 6
Ta protokol in njegove priloge so sestavni del SPS.
Člen 7
1. Ta protokol odobrita Evropska unija in njene države članice ter Bosna in Hercegovina v skladu s svojimi postopki.
2. Pogodbenice se uradno obvestijo o dokončanju ustreznih postopkov iz odstavka 1. Listine o odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.
Člen 8
1. Ta protokol začne veljati prvi dan prvega meseca po datumu deponiranja zadnje listine o odobritvi.
2. Če do prvega dne drugega meseca po datumu podpisa niso deponirane vse listine o odobritvi tega protokola, se ta uporablja začasno. Datum začetka začasne uporabe je prvi dan drugega meseca po datumu podpisa.
Člen 9
Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem, bosanskem in srbskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.
Съставено в Брюксел на петнадесети декември през две хиляди и шестнадесета година.
Hecho en Bruselas, el quince de diciembre de dos mil dieciséis.
V Bruselu dne patnáctého prosince dva tisíce šestnáct.
Udfærdiget i Bruxelles den femtende december to tusind og seksten.
Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Dezember zweitausendsechzehn.
Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta detsembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
Done at Brussels on the fifteenth day of December in the year two thousand and sixteen.
Fait à Bruxelles, le quinze décembre deux mille seize.
Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog prosinca godine dvije tisuće šesnaeste.
Fatto a Bruxelles, addì quindici dicembre duemilasedici.
Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada piecpadsmitajā decembrī.
Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų gruodžio penkioliktą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év december havának tizenötödik napján.
Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u sittax.
Gedaan te Brussel, vijftien december tweeduizend zestien.
Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego grudnia roku dwa tysiące szesnastego.
Feito em Bruxelas, em quinze de dezembro de dois mil e dezasseis.
Întocmit la Bruxelles la cincisprezece decembrie două mii șaisprezece.
V Bruseli pätnásteho decembra dvetisícšestnásť.
V Bruslju, dne petnajstega decembra leta dva tisoč šestnajst.
Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
Som skedde i Bryssel den femtonde december år tjugohundrasexton.
Sačinjeno u Briselu, dana petnaestog decembra dvije hiljade šesnaeste godine.
Састављено у Бриселу, дана петнаестог децембра двије хиљаде шеснаесте године.
За Европейския съюз
Рог la Unión Europea
Za Evropskou unii
For Den Europæiske Union
Für die Europäische Union
Euroopa Liidu nimel
Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
For the European Union
Pour l'Union européenne
Za Europsku uniju
Per l'Unione europea
Eiropas Savienības vārdā –
Europos Sąjungos vardu
Az Európai Unió részéről
Għall-Unjoni Ewropea
Voor de Europese Unie
W imieniu Unii Europejskiej
Pela União Europeia
Pentru Uniunea Europeană
Za Európsku úniu
Za Evropsko unijo
Euroopan unionin puolesta
För Europeiska unionen
Za Europsku uniju
За Европску унију
За държавите-членки
Por los Estados miembros
Za členské státy
For medlemsstaterne
Für die Mitgliedstaaten
Liikmesriikide nimel
Για τα κράτη μέλη
For the Member States
Pour les États membres
Za države članice
Per gli Stati membri
Dalībvalstu vārdā –
Valstybių narių vardu
A tagállamok részéről
Għall-Istati Membri
Voor de lidstaten
W imieniu Państw Członkowskich
Pelos Estados-Membros
Pentru statele membre
Za členské štáty
Za države članice
Jäsenvaltioiden puolesta
För medlemsstaterna
Za države članice
За државе чланице
За Европейската общност за атомна енергия
Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica
Za Evropské společenství pro atomovou energii
For Det Europæiske Atomenergifællesskab
Für die Europäische Atomgemeinschaft
Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής Ενέργειας
For the European Atomic Energy Community
Pour la Communauté européenne de l'énergie atomique
Za Europsku zajednicu za atomsku energiju
Per la Comunità europea dell'energia atomica
Eiropas Atomenerģijas Kopienas vārdā –
Europos atominės energijos bendrijos vardu
Az Európai Atomenergia-közösség részéről
F'isem il-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika
Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie
W imieniu Europejskiej Wspólnoty Energii Atomowej
Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica
Pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice
Za Európske spoločenstvo pre atómovú energiu
Za Evropsko skupnost za atomsko energijo
Euroopan atomienergiajärjestön puolesta
För Europeiska atomenergigemenskapen
Za Evropsku Zajednicu za Atomsku Energiju
За Европску заједницу за атомску енергију
За Босна и Херцеговина
Por Bosnia y Herzegovina
Za Bosnu a Hercegovinu
For Bosnien-Hercegovina
Für Bosnien und Herzegowina
Bosnia ja Hertsegoviina nimel
Για τη Βοσνία-Ερζεγοβίνη
For Bosnia and Herzegovina
Pour la Bosnie et Herzégovine
Za Bosnu i Hercegovinu
Per la Bosnia-Erzegovina
Bosnijos ir Hercegovinos vardu
Bosnijas un Hercegovinas vārdā –
Bosznia és Hercegovina részéről
Għall-Bożnja u Ħerzegovina
Voor Bosnië en Herzegovina
W imieniu Bośni i Hercegowiny
Pela Bósnia e Herzegovina
Pentru Bosnia și Herțegovina
Za Bosnu a Hercegovinu
Za Bosno in Hercegovino
Bosnia ja Hertsegovinan puolesta
För Bosnien och Hercegovina
Za Bosnu i Hercegovinu
За Босну и Херцеговину
PRILOGA I
„PRILOGA III(f)
Tarifne koncesije Bosne in Hercegovine za osnovne kmetijske proizvode s poreklom iz Evropske Unije
(iz člena 27(4a))
1. |
Z dnem začetka veljavnosti ali začasne uporabe Protokola zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Evropski uniji se odpravijo dajatve za spodaj naštete proizvode do tarifnih kvot, določenih v nadaljevanju. Za uvoz, ki presega določeno kvoto, se uporabljajo največje tarifne ugodnosti. Za leto 2017 se uporablja polni znesek kvote ne glede na dan začetka veljavnosti ali začasne uporabe Protokola.
|
2. |
Za uvoz naslednjih proizvodov v Bosno in Hercegovino veljajo spodaj navedene koncesije. Za uvoz, ki presega določeno kvoto, se uporabljajo največje tarifne ugodnosti. Za leto 2017 se uporablja polni znesek kvote ne glede na dan začetka veljavnosti ali začasne uporabe Protokola.
|
PRILOGA II
„PRILOGA IV(a)
Dajatve pri uvozu blaga s poreklom iz Bosne in Hercegovine v Evropsko Unijo
(iz člena 28(1a))
1. |
Z dnem začetka veljavnosti ali začasne uporabe Protokola zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Evropski uniji za uvoz iz Bosne in Hercegovine v Evropsko unijo veljajo spodaj navedene koncesije. Za leto 2017 se uporablja polni znesek kvote ne glede na dan začetka veljavnosti ali začasne uporabe Protokola.
|
2. |
Veljavna stopnja dajatve za vse proizvode iz tarifne številke HS 1604, razen pripravljenih ali konzerviranih sardin in pripravljenih ali konzerviranih sardonov, se zniža na 70 % največje tarifne ugodnosti.“ |
PRILOGA III
„PRILOGA III K PROTOKOLU 1
Tarifne koncesije Bosne in Hercegovine za predelane kmetijske proizvode s poreklom iz Evropske Unije
(iz člena 25 SPS)
Z dnem začetka veljavnosti ali začasne uporabe Protokola zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Evropski uniji se odpravi uvozna dajatev do tarifnih kvot, določenih v nadaljevanju. Za uvoz, ki presega določeno kvoto, se uporabljajo največje tarifne ugodnosti. Za leto 2017 se uporablja polni znesek kvote ne glede na dan začetka veljavnosti ali začasne uporabe Protokola.
Oznaka KN |
Poimenovanje |
Tarifna kvota (tone) |
||
0403 |
Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, ali ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani, ali ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne: |
|
||
0403 10 |
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
0403 10 91 |
|
480 |
||
0403 10 93 |
|
130 |
||
0403 10 99 |
|
25 |
||
0403 90 |
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
0403 90 91 |
|
530 |
||
0403 90 93 |
|
55 |
||
1905 |
Kruh, pecivo, torte, keksi in drugi pekovski proizvodi, ki vsebujejo kakav ali ne; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki: |
|
||
|
|
|
||
1905 31 |
|
|
||
|
|
|
||
1905 31 19 |
|
365 |
||
|
|
|
||
|
|
|
||
1905 31 99 |
|
600 |
||
1905 32 |
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
1905 32 19 |
|
300 |
||
1905 90 |
|
|
||
|
|
|
||
1905 90 45 |
|
35 |
||
2208 |
Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge alkoholne pijače: |
|
||
2208 20 |
|
|
||
|
|
|
||
2208 20 29 |
|
|
||
ex 2208 20 29 |
|
85 |
||
ex 2208 20 29 |
|
|||
2402 |
Cigare, cigare, ki so odprte na obeh koncih, cigarilosi in cigarete iz tobaka ali tobačnih nadomestkov: |
|
||
2402 20 |
|
|
||
2402 20 90 |
|
3 200 “ |
PRILOGA IV
„SPREMEMBE PRILOGE I K PROTOKOLU 7
1. |
Razpredelnica v točki 1 Priloge I k Protokolu 7 o uvozu vin v Evropsko unijo se nadomesti s spodnjo razpredelnico:
|
2. |
Razpredelnica v točki 3 Priloge I k Protokolu 7 o uvozu vin v Bosno in Hercegovino se nadomesti s spodnjo razpredelnico:
|
(1) Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skličejo posvetovanja za prilagoditev kvot s prenosom količin iz kvote, ki se uporablja za tarifni številki ex 2204 22 in ex 2204 29, v kvoto, ki se uporablja za tarifni številki ex 2204 10 in ex 2204 21. Za leto 2017 se uporablja polni znesek kvot ne glede na dan začetka veljavnosti ali začasne uporabe Protokola.
(2) Za leto 2017 se uporablja polni znesek kvot ne glede na dan začetka veljavnosti ali začasne uporabe Protokola.“
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/22 |
SKLEP SVETA (Euratom) 2017/76
z dne 21. novembra 2016
o odobritvi sklenitve, s strani Evropske Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: SPS) je bil podpisan 16. junija 2008 in je začel veljati 1. junija 2015 (1). |
(2) |
Republika Hrvaška je postala država članica Unije 1. julija 2013. |
(3) |
V skladu z drugim pododstavkom člena 6(2) Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji iz leta 2012 bi se bilo treba o pristopu Hrvaške k SPS dogovoriti s sklenitvijo protokola (v nadaljnjem besedilu: Protokol) k SPS, pri čemer se Protokol sklene med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in zadevno tretjo državo. |
(4) |
Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Bosno in Hercegovino z namenom sklenitve Protokola k SPS. |
(5) |
Pogajanja so se sklenila in Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je bil parafiran 18. julija 2016. |
(6) |
Protokol zajema zadeve, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
(7) |
Sklenitev Protokola s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo bi bilo treba odobriti glede zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
(8) |
Za podpis in sklenitev Protokola se glede zadev, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, uporablja ločen postopek – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Sklenitev Protokola, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri (2).
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 21. novembra 2016
Za Svet
Predsednik
P. PLAVČAN
(1) UL L 164, 30.6.2015, str. 2.
(2) Glej stran 3 tega Uradnega lista.
UREDBE
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/24 |
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2017/77
z dne 16. januarja 2017
o izvajanju Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 z dne 23. marca 2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 961/2010 (1) in zlasti člena 46(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 23. marca 2012 sprejel Uredbo (EU) št. 267/2012. |
(2) |
V skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2017/83 (2) bi bilo treba s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge IX k Uredbi (EU) št. 267/2012 črtati več subjektov. |
(3) |
Ob upoštevanju sodb Splošnega sodišča v zadevah T-182/13 (3), T-433/13 (4), T-158/13 (5), T-5/13 (6) in T-45/14 (7) Moallem Insurance Company, Petropars Operation & Management Company, Petropars Resources Engineering Ltd, Iran Aluminium Company, Iran Liquefied Natural Gas Co., Hanseatic Trade Trust & Shipping (HTTS) GmbH ter Naser Bateni niso vključeni na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge IX k Uredbi (EU) št. 267/2012. |
(4) |
Ob upoštevanju sodbe Sodišča v zadevi C-200/13 P (8), Bank Saderat Iran ni vključena na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge IX k Uredbi (EU) št. 267/2012. Iz tega razloga in zaradi pravne varnosti bi bilo treba vnos, ki zadeva Bank Saderat PLC (London) v navedeni Prilogi, črtati. |
(5) |
Uredbo (EU) št. 267/2012 bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga IX k Uredbi (EU) št. 267/2012 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. januarja 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) UL L 88, 24.3.2012, str. 1.
(2) Sklep Sveta (SZVP) 2017/83 z dne 16. januarja 2017 o spremembi Sklepa 2010/413/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu (glej stran 92 tega Uradnega lista).
(3) Sodba Splošnega sodišča z dne 10. julija 2014 v zadevi T-182/13, Moallem Insurance proti Svetu Evropske unije, T-182/13, ECLI:EU:T:2014:624.
(4) Sodba Splošnega sodišča z dne 5. maja 2015, Petropars Iran Co., Petropars Oilfields Services Co., Petropars Operation & Management Company in Petropars Resources Engineering Ltd proti Svetu Evropske unije, T-433/13, ECLI:EU:T:2015:255.
(5) Sodba Splošnega sodišča z dne 15. septembra 2015, Iranian Aluminium Company (Iralco) proti Svetu Evropske unije, T-158/13, ECLI:EU:T:2015:634.
(6) Sodba Splošnega sodišča z dne 18. septembra 2015, Iran Liquefied Natural Gas Co. proti Svetu Evropske unije, T-5/13, ECLI:EU:T:2015:644.
(7) Sodba Splošnega sodišča z dne 18. septembra 2015, Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH in Naser Bateni proti Svetu Evropske unije, T-45/14, ECLI:EU:T:2015:650.
(8) Sodba Splošnega sodišča z dne 21. aprila 2016, Svet Evropske unije proti Bank Saderat Iran, C-200/13 P, ECLI:EU:C:2016:284.
PRILOGA
S seznama iz dela I.B Priloge IX k Uredbi (EU) št. 267/2012 se črtajo vnosi v zvezi z naslednjimi subjekti:
I. Osebe in subjekti, vključeni v jedrske dejavnosti ali dejavnosti v zvezi z balističnimi raketami, ter osebe in subjekti, ki podpirajo iransko vlado
B. Subjekti
„7. |
(a) Bank Saderat PLC (London) |
48. |
Neka Novin (a.k.a. Niksa Nirou) |
65. |
West Sun Trade GMBH |
159. |
Oil Industry Pension Fund Investment Company (OPIC)“. |
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/26 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/78
z dne 15. julija 2016
o administrativnih določbah za homologacijo ES motornih vozil glede njihovih sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112 in enotnih pogojih za izvajanje Uredbe (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta glede zasebnosti in varstva podatkov uporabnikov takih sistemov
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES (1) ter zlasti člena 6(13) in člena 9 Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (EU) 2015/758 določa splošno obveznost, da morajo biti novi tipi vozil kategorij M1 in N1 od 31. marca 2018 opremljeni s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitvijo številke 112. |
(2) |
Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/79 (2) določa posebne tehnične zahteve in preskusne postopke za homologacijo ES motornih vozil glede sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112, za homologacijo ES samostojnih tehničnih enot eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112 ter sestavnih delov sistema eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112. |
(3) |
Z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bil vzpostavljen splošni okvir za homologacijo ES motornih vozil ter opredeljene vloge in odgovornosti vseh akterjev, ki sodelujejo v različnih fazah homologacijskega postopka. Poleg tega je treba določiti posebne upravne določbe za homologacijo ES motornih vozil, ki so opremljena s sistemom eCall, vgrajenim v vozilu, kot storitvijo številke 112 ter samostojnih tehničnih enot eCall in sestavnih delov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112. |
(4) |
Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje preskusnih postopkov za homologacijo ES in za poenostavitev vloge za navedeno homologacijo je treba oblikovati standardiziran sklop opisnih listov, vzorce za certifikate o ES-homologaciji in modele za oznako homologacije ES. |
(5) |
Proizvajalci bi morali zagotoviti, da sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitvijo številke 112, ni mogoče slediti in da niso predmet stalnega sledenja. V ta namen bi bilo treba zagotoviti, da sistemi eCall, vgrajeni v vozilih, kot storitve številke 112 v običajnem stanju delovanja niso na razpolago za komunikacijo in da podatki v njihovem notranjem pomnilniku do sprožitve klica niso na razpolago nobenemu subjektu zunaj sistemov. Proizvajalci bi morali tudi izvajati ustrezne zaščitne ukrepe za zaščito podatkov v notranjem pomnilniku sistema pred nepooblaščenim dostopom ali zlorabo. |
(6) |
Podatki, ki jih obdela sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, morajo biti ustrezni, pomembni in sorazmerni z namenom, za katerega se zbirajo in obdelujejo. |
(7) |
Potrošnikom bi bilo treba dati na razpolago izčrpne in zanesljive podatke o delovanju sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112, zlasti pa o načinu obdelave podatkov v sistemu in njihovem varovanju. Potrošnike bi bilo treba seznaniti z lastnostmi in funkcijami zasebnih storitev za klic v sili ali drugih storitev z dodano vrednostjo, če so vgrajene v motorno vozilo. |
(8) |
Za dosleden pristop k informiranju potrošnikov o delovanju sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 je treba oblikovati vzorec navodil za uporabo z minimalnimi informacijami, ki bo na voljo skupaj s tehnično dokumentacijo. |
(9) |
Proizvajalcem vozil je treba dati dovolj časa, da se prilagodijo tehničnim zahtevam za homologacijo sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112. Tudi državam članicam je treba dati dovolj časa, da na svojem ozemlju vzpostavijo infrastrukturo centrov za obveščanje (PSAP), potrebno za ustrezen sprejem in obdelavo klicev v eCall. Zato bi moral biti datum začetka veljavnosti te uredbe isti kot datum obvezne uporabe sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112 v skladu z Uredbo (EU) 2015/758. |
(10) |
O ukrepih iz te uredbe je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
(11) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina
Ta uredba določa administrativne določbe za homologacijo novih tipov vozil glede sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112, samostojnih tehničnih enot eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112 in sestavnih delov sistema eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112, ki so bile zasnovane in zgrajene za taka vozila.
Določa enotne pogoje za izvajanje določb Uredbe (EU) 2015/758 glede zasebnosti in varstva podatkov uporabnikov sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112.
Člen 2
Homologacija ES vozil glede na njihov sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112
1. Proizvajalec pri homologacijskem organu v skladu s členom 3(29) Direktive 2007/46/ES vloži vlogo za homologacijo ES vozila glede njegovega sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112.
2. Vloga iz odstavka 1 se sestavi na podlagi vzorca iz dela 1 Priloge I.
3. Če so izpolnjene tehnične zahteve iz člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2017/79, homologacijski organ podeli homologacijo ES in izda certifikat o ES-homologaciji, oštevilčen v skladu s sistemom iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.
Država članica ne dodeli iste številke drugemu tipu vozila.
4. Certifikat o ES-homologaciji se sestavi na podlagi vzorca iz dela 2 Priloge I.
5. Proizvajalec v priročniku za lastnika navede informacije o obdelavi podatkov v sistemu eCall, vgrajenem v vozilo, kot storitvi številke 112, z uporabo vzorca iz dela 3 Priloge I k tej uredbi.
Člen 3
Homologacija ES samostojnih tehničnih enot eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112 ali sestavnih delov sistema eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112
1. Proizvajalec homologacijskemu organu v skladu s členom 3(29) Direktive 2007/46/ES vloži vlogo za homologacijo ES tipa samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112, ali tipa sistemske komponente eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112.
2. Vloga iz odstavka 1 se sestavi na podlagi vzorca iz dela 1 Priloge II k tej uredbi.
3. Če so izpolnjene tehnične zahteve iz člena 6 Delegirane uredbe (EU) 2017/79 za sestavne dele oziroma člena 7 Delegirane uredbe za samostojne tehnične enote, homologacijski organ podeli homologacijo ES ter izda certifikat o ES-homologaciji in številko v skladu s sistemom številčenja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.
Država članica ne dodeli iste številke drugemu tipu samostojne tehnične enote ali sestavnega dela.
4. Certifikat o ES-homologaciji se sestavi na podlagi vzorca iz dela 2 Priloge II.
Člen 4
Oznaka ES-homologacije
Vsak sestavni del ali samostojna tehnična enota, ki je skladen s tipom, za katerega je bila v skladu s to uredbo podeljena homologacija ES za samostojno tehnično enoto ali sestavni del, je označen z oznako ES-homologacije v skladu z modelom iz dela 3 Priloge II.
Člen 5
Zasebnost in varstvo podatkov
1. Proizvajalec sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da klicu eCall v sistemu eCall, vgrajenem v vozilo, kot storitvi številke 112 ali samostojni tehnični enoti eCall, vgrajeni v vozilo, kot storitvi številke 112 v običajnem stanju delovanja ni mogoče slediti in da ni predmet stalnega sledenja. Proizvajalec nadalje zagotovi, da se podatki v notranjem pomnilniku navedenega sistema ali samostojne tehnične enote stalno odstranjujejo in da zunaj sistema ali samostojne tehnične enote, vgrajene v vozilu, do sprožitve klica eCall niso na razpolago nobenemu subjektu.
2. Proizvajalec lastnika obvesti o ukrepih, sprejetih v skladu s členom 6(9) Uredbe (EU) 2015/758, z uporabo vzorca iz dela 3 Priloge I k tej uredbi.
3. Proizvajalec sprejme ustrezne zaščitne ukrepe (kot je uporaba tehnologij šifriranja podatkov) za zaščito podatkov v notranjem pomnilniku sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 ali samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112 in za preprečitev nepooblaščenega dostopa ali zlorabe. Taki ukrepi so primerni, strogo sorazmerni s svojim namenom in nujni za njegovo dosego.
Člen 6
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 31. marca 2018.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 15. julija 2016
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 123, 19.5.2015, str. 77.
(2) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/79 z dne 12. septembra 2016 o določitvi podrobnih tehničnih zahtev in preskusnih postopkov za ES-homologacijo motornih vozil v zvezi z njihovimi sistemi, samostojnimi tehničnimi enotami in sestavnimi deli eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitvijo številke 112 ter o dopolnitvi in spremembi Uredbe (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izvzetji in veljavnimi standardi (glej stran 44 tega Uradnega lista).
(3) Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).
(4) Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).
PRILOGA I
Upravni dokumenti za homologacijo ES vozil glede sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112
DEL 1
Opisni list
MODEL
Administrativni dokument št. … za homologacijo ES motornega vozila glede na njegov sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112.
Naslednji podatki se predložijo v treh izvodih in morajo vsebovati seznam priloženih dokumentov. Morebitne risbe morajo biti predložene v ustreznem merilu, dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.
Če se sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote upravljajo elektronsko, morajo biti dodane informacije o njihovem delovanju.
0. SPLOŠNO
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …
0.2 Tip: …
0.2.1 Trgovska imena (če obstajajo): …
0.3 Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu (1): …
0.3.1 Mesto, na katerem je navedena oznaka: …
0.4 Kategorija vozila (2): …
0.5 Ime podjetja in naslov proizvajalca: …
0.8 Imena in naslovi proizvodnih tovarn: …
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (če obstaja): …
1. SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE ZNAČILNOSTI VOZILA
1.1 Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: …
9. KAROSERIJA
9.1 Tip karoserije (4): …
9.10 Notranja oprema
9.10.2 Razmestitev in oznaka upravljalnih elementov, kontrolnih svetilk in kazalnih instrumentov
9.10.2.1 Fotografije in/ali risbe razporeditve simbolov in krmilnih elementov, kontrolnih svetilk in kazalnih instrumentov, zlasti s prikazom simbola in položajem kontrolne svetilke (če obstaja) ali opisom drugih sredstev za opozarjanje potnikov v primeru kritične okvare, zaradi katere sistem ne bi mogel opraviti klica eCall kot storitve številke 112: …
9.12.2. Vrsta in mesto dodatnih sistemov za zadrževanje potnikov (navesti da/ne/po izbiri):
(L = leva stran, R = desna stran, C = sredina) |
||||
|
Sprednja zračna blazina |
Stranska zračna blazina |
Zategovalnik varnostnega pasu |
|
Prva vrsta sedežev |
L C R |
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
||
Druga vrsta sedežev (*1) |
L C R |
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
9.12.4 Kratek opis električnih/elektronskih sestavnih delov (če obstajajo): …
12. RAZNO
12.8 Sistem eCall
12.8.1 Obstaja: da/ne (4).
12.8.2 Tehnični opis in/ali shematske risbe: …
12.8.3 Številka homologacije (če obstaja) sistema eCall v samostojni tehnični enoti: …
12.8.4 Za sistem eCall, ki ni odobren kot samostojna tehnična enota:
12.8.4.1 Podroben opis, fotografije in/ali risbe sistema eCall in njegovega položaja v vozilu: …
12.8.4.2 Seznam glavnih sestavnih delov sistema eCall: …
12.8.4.3 Shema vseh električnih priključkov: …
12.8.5 Sistem TPS za klic eCall obstaja: da/ne (3).
12.8.6 Druge storitve z dodano vrednostjo: da/ne (3).
12.8.7 Izjava o skladnosti s standardi iz člena 5(8) Uredbe (EU) 2015/758: da/ne (3).
Datum, podpis
Pojasnila
(1) |
Če identifikacijska oznaka tipa vsebuje znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali tehnične enote iz tega opisnega lista, se taki znaki v dokumentaciji zamenjajo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??). |
(2) |
V skladu z opredelitvijo iz dela A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES. |
(3) |
Neustrezno črtajte. |
(4) |
Uporabite kode v skladu z opredelitvijo iz dela C Priloge II k Direktivi 2007/46/ES. |
DEL 2
Certifikat o ES-homologaciji
MODEL
Format: A4 (210 × 297 mm)
POTRDILO O ES-HOMOLOGACIJI
Sporočilo o:
|
za tip vozila glede namestitve sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112 |
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/758, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) 2017/79
Številka ES-homologacije: …
Razlog za razširitev: …
ODDELEK I
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …
0.2 Tip: …
0.2.1 Trgovska imena (če obstajajo): …
0.3 Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu (2): …
0.3.1 Mesto, na katerem je navedena oznaka: …
0.4 Kategorija vozila (3): …
0.5 Ime podjetja in naslov proizvajalca: …
0.8 Imena in naslovi proizvodnih tovarn: …
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (če obstaja): …
ODDELEK II
1. Dodatne informacije (po potrebi): glej Dopolnilo.
2. Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: …
3. Datum poročila o preskusu: …
4. Številka poročila o preskusu: …
5. Morebitne pripombe: glej Dopolnilo.
6. Kraj: …
7. Datum: …
8. Podpis: …
Priloge: |
|
Pojasnila
(1) |
Neustrezno črtajte. |
(2) |
Če identifikacijska oznaka tipa vsebuje znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali tehnične enote iz tega opisnega lista, se taki znaki v dokumentaciji zamenjajo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??). |
(3) |
V skladu z opredelitvijo iz dela A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES. |
Dopolnilo
k certifikatu o ES-homologaciji št. …
1. Dodatne informacije
1.1 Kratek opis sistema eCall, nameščenega v vozilu: …
1.2 Mesto namestitve sistema eCall: …
1.3 Način sprožitve sistema eCall: …
1.4 Oskrba sistema eCall z električno energijo: …
1.5 V vozilu je nameščen sistem TPS za klic eCall: da/ne (1).
1.6 Druge storitve z dodano vrednostjo: da/ne (1).
2. Številka homologacije samostojne tehnične enote / sestavnega dela eCall (1), vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 (če obstaja) za uskladitev z Uredbo (EU) 2015/758 in njenimi izvedbenimi akti: …
3. Morebitne pripombe: …
DEL 3
Vzorec informacij za uporabnika
Tehnična dokumentacija, ki se predloži skupaj z vozilom (priročnik za lastnika), mora vsebovati jasne, izčrpne in lahko dostopne informacije o sistemu eCall, vgrajenem v vozilo, kot storitvi številke 112, njegovem načinu delovanja ter sistemih eCall, podprtih s storitvijo tretje strani (sistem TPS), ali drugih storitvah z dodano vrednostjo, nameščenih v tem vozilu, in njihovih dodatnih funkcijah.
Jasno je treba navesti razlike med obdelavo podatkov v sistemu eCall, vgrajenem v vozilo, kot storitvi številke 112 in sistemu TPS ali drugi storitvi z dodano vrednostjo, če obstaja.
Informacije o zasebnosti se sporočijo ločeno za sisteme kot storitve številke 112 in sisteme TPS, še preden se začnejo uporabljati, da ne pride do nejasnosti glede namenov uporabe in dodane vrednosti obdelave podatkov.
Ta vzorec določa minimalne potrebne informacije, ki jih je treba sporočiti uporabniku in ki jih je mogoče dopolniti z drugimi ustreznimi informacijami o posebnih okoliščinah, v katerih se podatki zbirajo ali obdelujejo.
1. OPIS SISTEMA eCALL, VGRAJENEGA V VOZILO
1.1 Pregled sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112, njegovega delovanja in funkcij: …
1.2 Storitev eCall kot storitev številke 112 je storitev splošnega pomena in je brezplačno dostopna.
1.3 Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 je privzeto aktiviran. S tipali, vgrajenimi v vozilu, se samodejno aktivira ob hudi nesreči. Samodejno se sproži tudi, če je vozilo opremljeno s sistemom TPS, ki ne deluje ob hudi nesreči.
1.4 Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 je mogoče po potrebi sprožiti tudi ročno. Navodila za ročno aktivacijo sistema: …
1.5 V primeru kritične okvare sistema, ki bi onemogočila delovanje sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112, bodo potniki opozorjeni z naslednjim opozorilom: …
2. INFORMACIJE O OBDELAVI PODATKOV
2.1 Obdelava osebnih podatkov v sistemu eCall, vgrajenem v vozilo, kot storitvi številke 112 mora biti skladna s pravili o varstvu podatkov iz direktiv 95/46/ES (2) in 2002/58/ES (3) Evropskega parlamenta in Sveta, zlasti pa mora izhajati iz potrebe po varstvu življenjskih interesov posameznika v skladu s členom 7(d) Direktive 95/46/ES (4).
2.2 Obdelava tovrstnih podatkov je strogo omejena na obdelavo z namenom obravnavanja klica v sili eCall na enotno evropsko številko za klic v sili 112.
2.3 Vrste in prejemniki podatkov
2.3.1 Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, lahko zbira in obdeluje samo naslednje podatke:
— |
identifikacijsko številko vozila, |
— |
tip vozila (osebno vozilo ali lahko gospodarsko vozilo), |
— |
vrsto shranjevanja energije za pogon vozila (bencin/dizel/zemeljski plin/utekočinjeni naftni plin/električna energija/vodik), |
— |
zadnje tri lokacije vozila in smer vožnje, |
— |
dnevniško datoteko samodejne aktivacije sistema in njen časovni žig, |
— |
morebitne dodatne podatke: … |
2.3.2 Prejemniki podatkov, ki jih obdela sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 so ustrezni centri za obveščanje, ki jih določijo ustrezni javni organi države, na katere ozemlju se nahajajo, da kot prvi sprejmejo in obravnavajo klice eCall na enotno evropsko številko za klic v sili 112.
Dodatne informacije (če so na razpolago): …
2.4 Postopki obdelave podatkov
2.4.1 Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 je zasnovan tako, da zagotovi, da podatki iz pomnilnika sistema do sprožitve klica eCall niso dostopni zunaj sistema.
Morebitne dodatne pripombe: …
2.4.2 Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 je zasnovan tako, da zagotovi, da mu v običajnem stanju delovanja ni mogoče slediti in da ni predmet stalnega sledenja.
Morebitne dodatne pripombe: …
2.4.3 Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 je zasnovan tako, da zagotovi, da se podatki v notranjem pomnilniku sistema samodejno in stalno odstranjujejo.
2.4.3.1 Podatki o lokaciji vozila se v notranjem pomnilniku sistema stalno prepisujejo z novimi, tako da so v vsakem trenutku shranjene samo posodobljene zadnje tri lokacije vozila, potrebne za normalno delovanje sistema.
2.4.3.2 Dnevnik s podatki o delovanju se v sistemu eCall, vgrajenem v vozilo, kot storitvi številke 112 hrani samo toliko časa, kolikor je nujno za obravnavo klica v sili eCall, toda največ 13 ur od trenutka sprožitve klica v sili eCall.
Morebitne dodatne pripombe: …
2.5 Načini za uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki
2.5.1 Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki (lastnik vozila) ima pravico dostopati do podatkov in po potrebi zahtevati popravek, izbris ali blokiranje tistih podatkov, ki se nanašajo nanj, če njihova obdelava ni v skladu z določbami Direktive 95/46/ES. Tretje osebe, ki so jim bili posredovani podatki, morajo biti obveščene o takih popravkih, izbrisu ali blokiranju, izvedenem v skladu s to direktivo, razen če se to izkaže za nemogoče ali bi pomenilo nesorazmeren napor.
2.5.2 Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico do pritožbe pri pristojnih organih za varstvo podatkov, če meni, da so bile zaradi obdelave njegovih osebnih podatkov kršene njegove pravice.
2.5.3 Kontaktna služba, odgovorna za obravnavo zahtev za dostop (če obstaja): …
3. INFORMACIJE O STORITVAH TRETJE STRANI IN DRUGIH STORITVAH Z DODANO VREDNOSTJO (ČE SO NAMEŠČENE)
3.1 Opis delovanja in funkcij sistema TPS / storitev z dodano vrednostjo: …
3.2 Obdelava osebnih podatkov v sistemu TPS / drugih storitvah z dodano vrednostjo mora biti skladna s pravili o varstvu osebnih podatkov iz direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES.
3.2.1 Pravna podlaga za uporabo sistema TPS in/ali storitev z dodano vrednostjo ter obdelavo podatkov v njih: …
3.3 Sistem TPS in/ali druge storitve z dodano vrednostjo obdelujejo osebne podatke samo z izrecnim soglasjem posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki (lastnika ali lastnikov vozila).
3.4 Načini za obdelavo podatkov v sistemu TPS in/ali drugih storitvah z dodano vrednostjo, vključno s potrebnimi dodatnimi informacijami o sledljivosti osebnih podatkov, sledenju tem podatkom in njihovi obdelavi: …
3.5 Lastnik vozila, opremljenega s sistemom TPS za klic eCall in/ali drugo storitvijo z dodatno vrednostjo poleg sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112, se lahko odloči, da bo namesto sistema TPS za klic eCall in druge storitve z dodano vrednostjo uporabljal sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112.
3.5.1 Kontaktni podatki za obravnavanje zahtev za deaktiviranje sistema TPS za klic eCall: …
(*1) Razpredelnica se po potrebi lahko razširi pri vozilih z več kot dvema vrstama sedežev ali več kot tremi sedeži po širini.
(1) Neustrezno črtajte.
(2) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).
(3) Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).
(4) Direktiva 95/46/ES je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1). Uredba se uporablja od 25. maja 2018.
PRILOGA II
Upravni dokumenti za homologacijo ES samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112 ali sestavnega dela sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112
DEL 1
Opisni list
MODEL
Opisni list št. ... za homologacijo ES samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112 ali sestavnega dela sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 (3).
Naslednji podatki se predložijo v treh izvodih in morajo vsebovati seznam priloženih dokumentov. Morebitne risbe morajo biti predložene v ustreznem merilu, dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.
Če se samostojna tehnična enota ali sestavni del iz tega opisnega lista upravlja elektronsko, morajo biti dodani podatki o njunem delovanju.
0. SPLOŠNO
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …
0.2 Tip: …
0.3 Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na samostojni tehnični enoti (1): …
0.3.1 Mesto, na katerem je navedena oznaka: …
0.4 Pri samostojni tehnični enoti, namenjeni za kategorijo vozila (2): …
0.5 Ime podjetja in naslov proizvajalca: …
0.7 Mesto in način namestitve oznake ES-homologacije: …
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (če obstaja): …
12.8 Sistem eCall
12.8.2 Tehnični opis in/ali shematske risbe: …
12.8.3.1 Fotografije in/ali risbe morajo biti dovolj podrobne in predložene v ustreznem merilu, da je mogoče razpoznati samostojno tehnično enoto ali sestavni del. Na risbah mora biti razviden načrtovani položaj samostojne tehnične enote ali sestavnega dela na vozilu in prostor, namenjen oznaki ES-homologacije samostojne tehnične enote ali sestavnega dela: …
12.8.3.1.1 Navodila za namestitev v vozilu, vključno s položajem in usmeritvijo sestavnega dela sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112: …
12.8.3.1.2 Namestitev in način montaže samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112 v vozilu: …
12.8.3.2 Seznam glavnih sestavnih delov samostojne tehnične enote ali sestavnega dela: …
12.8.7 Izjava o skladnosti s standardi iz člena 5(8) Uredbe (EU) 2015/758: da/ne (3).
Pojasnila
(1) |
Če identifikacijska oznaka tipa vsebuje znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali tehnične enote iz tega opisnega lista, se taki znaki v dokumentaciji zamenjajo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??). |
(2) |
V skladu z opredelitvijo iz dela A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES. |
(3) |
Neustrezno črtajte. |
DEL 2
Certifikat o ES-homologaciji
MODEL
Format: A4 (210 × 297 mm)
POTRDILO O ES-HOMOLOGACIJI
Sporočilo o:
|
za tip vorila glede namestive samostojne tehnične enote eCall ali sestavnega dela sistema eCall, vgrajnenih v vozilo, kot storitev številke 112 (2) |
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/758.
Številka ES-homologacije: …
Razlog za razširitev: …
ODDELEK I
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …
0.2 Tip: …
0.3 Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na ločeni tehnični enoti / sestavnem delu (2): …
0.3.1 Mesto, na katerem je navedena oznaka: …
0.4 Pri samostojni tehnični enoti, namenjeni za kategorijo vozila (3): …
0.5 Ime in naslov proizvajalca: …
0.7 Mesto in način namestitve oznake ES-homologacije: …
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (če obstaja): …
ODDELEK II
1. Dodatne informacije (po potrebi): glej Dopolnilo.
2. Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: …
3. Datum poročila o preskusu: …
4. Številka poročila o preskusu: …
5. Morebitne pripombe: glej Dopolnilo.
6. Kraj: …
7. Datum: …
8. Podpis: …
Priloge: |
|
Dopolnilo
k certifikatu o ES-homologaciji št. …
1. Dodatne informacije
1.1 Kratek opis samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112 / sestavnega dela sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 (3): …
1.1.1 Navodila za namestitev v vozilu, vključno s položajem in usmeritvijo sestavnega dela sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112: ….
1.1.2 Primer označevanja ES-homologacije samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112 / sestavnega dela sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 (3)…
1.2 Namestitev in način montaže samostojne tehnične enote eCall v vozilu: …
1.3 Način sprožitve: …
1.4 Oskrba z električno energijo: …
2. Sestavni del sistema eCall, vgrajen v vozilo, kot storitve številke 112 je v skladu s tehničnimi zahtevami iz Priloge I k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2017/79. Poleg tega izpolnjuje tudi tehnične zahteve iz:
2.1 Priloge IV k Delegirani uredbi (EU) 2017/79: da/ne (3);
2.2 Priloge VI k Delegirani uredbi (EU) 2017/79: da/ne (3);
2.3 Priloge VII k Delegirani uredbi (EU) 2017/79: da/ne (3).
3. Morebitne pripombe: …
DEL 3
Oznaka ES-homologacije za samostojne tehnične enote in sestavne dele
1. Oznaka ES-homologacije za sestavne dele in samostojne tehnične enote je sestavljena iz:
1.1 pravokotnika okrog male črke „e“, ki ji sledijo identifikacijska številka države članice, ki je podelila ES-homologacijo sestavnega dela ali samostojne tehnične enote:
1 |
za Nemčijo, |
12 |
za Avstrijo, |
26 |
za Slovenijo, |
2 |
za Francijo, |
13 |
za Luksemburg, |
27 |
za Slovaško, |
3 |
za Italijo, |
17 |
za Finsko, |
29 |
za Estonijo, |
4 |
za Nizozemsko, |
18 |
za Dansko, |
32 |
za Latvijo, |
5 |
za Švedsko, |
19 |
za Romunijo, |
34 |
za Bolgarijo, |
6 |
za Belgijo, |
20 |
za Poljsko, |
36 |
za Litvo |
7 |
za Madžarsko, |
21 |
za Portugalsko, |
49 |
za Ciper, |
8 |
za Češko, |
23 |
za Grčijo, |
50 |
za Malto, |
9 |
za Španijo, |
24 |
za Irsko, |
|
|
11 |
za Združeno kraljestvo, |
25 |
za Hrvaško; |
|
|
1.2 „osnovne homologacijske številke“ iz razdelka 4 homologacijske številke zraven pravokotnika, pred katero stoji dvomestno število, ki označuje zaporedno številko te uredbe. Trenutno je zaporedna številka „00“.
1.3 Pri samostojni tehnični enoti eCall, vgrajeni v vozilu, kot storitvi številke 112 zraven zaporedne številke stoji simbol „ECALL“.
2. Oznaka ES-homologacije je pritrjena na glavni del samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112 ali sestavnega dela sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 tako, da je neizbrisna in lahko berljiva.
3. Primera oznak ES-homologacije samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112 in sestavnega dela sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 sta prikazana na slikah 1 in 2.
Slika 1
Primer oznake ES-homologacije za samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112
Pojasnilo
Legenda |
Bolgarija je homologacijo ES za samostojno tehnično enoto izdala pod številko 0046. Prvi dve številki „00“ označujeta, da je bila samostojna tehnična enota homologirana v skladu s to uredbo. |
Slika 2
Primer oznake ES-homologacije za sestavne dele sistema eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112
Pojasnilo
Legenda |
Nemčija je homologacijo ES za sestavni del sistema izdala pod številko 00026. Prvi dve številki „00“ označujeta, da je bil sestavni del sistema homologiran v skladu s to uredbo. |
(1) Če identifikacijska oznaka tipa vsebuje znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali tehnične enote iz tega opisnega lista, se taki znaki v dokumentaciji zamenjajo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).
(2) Neustrezno črtajte.
(3) Neustrezno črtajte.
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/44 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/79
z dne 12. septembra 2016
o določitvi podrobnih tehničnih zahtev in preskusnih postopkov za ES-homologacijo motornih vozil v zvezi z njihovimi sistemi, samostojnimi tehničnimi enotami in sestavnimi deli eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitvijo številke 112 ter o dopolnitvi in spremembi Uredbe (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izvzetji in veljavnimi standardi
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES (1) ter zlasti členov 2(2), 5(8) in (9) ter 6(12) uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (EU) 2015/758 določa splošno obveznost, da morajo biti od 31. marca 2018 novi tipi vozil kategorij M1 in N1 opremljeni s sistemi eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitvijo številke 112. |
(2) |
Treba je določiti podrobne tehnične zahteve in preskusne postopke za homologacijo motornih vozil v zvezi s sistemi eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitvijo številke 112. Preskusni postopki omogočajo tudi preskušanje in homologacijo samostojnih tehničnih enot in sestavnih delov eCall kot storitev številke 112, namenjenih za vgradnjo v motorna vozila ali za integracijo v sisteme eCall, vgrajene v vozilo, kot storitev številke 112. |
(3) |
Preskuse bi morale opravljati tehnične službe, kot je predvideno v Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), ki vzpostavlja splošni okvir za ES-homologacijo motornih vozil in opredeljuje vloge in odgovornosti vseh zadevnih akterjev na različnih stopnjah homologacijskega postopka. |
(4) |
Preskusi in zahteve bi morali biti zasnovani tako, da se prepreči dvojno preskušanje. Poleg tega je v skladu z Direktivo 2007/46/ES potrebne nekaj prožnosti pri vozilih za posebne namene, izdelanih v več fazah, saj so izvzeta iz zahtev glede čelnega in bočnega trka iz pravilnikov UN/ECE 94 in 95. Iz tega razloga bi morala na prejšnji stopnji podeljena homologacija za osnovno vozilo v zvezi z sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitvijo številke 112 še naprej veljati, če sistem ali njegova tipala niso bili spremenjeni po homologaciji. |
(5) |
Nekateri razredi vozil zaradi tehničnih razlogov ne morejo biti opremljeni z ustreznim sprožilnim mehanizmom eCall in bi jih bilo treba izvzeti iz zahtev Uredbe (EU) 2015/758. Po oceni stroškov in koristi, ki jo je opravila Komisija, in ob upoštevanju ustreznih varnostnih in tehničnih vidikov so te kategorije opredeljene in vključene v seznam iz Priloge IX. |
(6) |
Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 mora po hudi nesreči ostati funkcionalen. Samodejni sistem eCall je pri hudem trku najbolj koristen, saj je pri takem trku tveganje, da potniki v vozilu ne bodo zmožni poklicati pomoči brez sistema eCall, največje. Sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote eCall je zato treba preskusiti, da se preveri njihova neprekinjena funkcionalnost po obremenitvi z vztrajnostno silo, podobno tisti, ki lahko nastane pri hudem trku vozila. |
(7) |
Delovanje po trku in samodejno sprožitev sistema eCall bi bilo treba zagotoviti na ravni vozila. Zato bi bilo treba opraviti preskus trka v polnem obsegu, da se preveri, ali je vozilo konstruirano tako, da sistem eCall prestane čelni in bočni trk v svoji izvirni namestitvi in konfiguraciji. |
(8) |
Glavna funkcija sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 ni samo obvestitev centra za obveščanje („PSAP“) o nesreči, ampak tudi vzpostavitev glasovne povezave med potniki v vozilu in operaterjem centra za obveščanje. Avdioopremo sistema eCall bi bilo zato treba preskusiti po preskusih trka v polnem obsegu, da se zagotovi, da ne pride do zmanjšanja glasnosti ali popačenj, ki bi onemogočili glasovno komunikacijo. |
(9) |
Če se sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 odobri za uporabo v povezavi s sistemom za zagotavljanje storitev tretje strani (sistem TPS), bi bilo treba zagotoviti, da je hkrati aktiviran samo eden od teh sistemov in da se sistem eCall sproži samodejno, ko sistem TPS ne deluje. Proizvajalec vozil, opremljenih s sistemom eCall in sistemom TPS, bi moral pojasniti nadomestni postopek, vgrajen v sistem TPS, in opisati mehanizem preklopa med sistemom TPS in sistemom eCall. |
(10) |
Za zagotavljanje točnih in zanesljivih podatkov o položaju bi moral sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 imeti možnost uporabiti storitve določanja položaja, ki jih zagotavljata sistema Galileo in EGNOS. |
(11) |
Sistem eCall bi moral potnike v vozilu opozoriti v primeru, da ne more opraviti klica v sili. Zato bi bilo treba določiti postopek za preverjanje samopreskusa sistema in njegove skladnosti z zahtevami glede javljanja napak. |
(12) |
Proizvajalci bi morali zagotoviti, da sistemom eCall ni mogoče slediti in da niso predmet stalnega sledenja. V ta namen bi bilo treba določiti postopek za preverjanje, da sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 ni na voljo za komunikacijo s centrom za obveščanje, preden se sproži klic eCall. |
(13) |
Vsi podatki, ki se obdelujejo prek sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112, morajo biti primerni, ustrezni in sorazmerni za namene, za katere se zbirajo in obdelujejo. V ta namen bi bilo treba določiti ustrezne postopke za preverjanje, ali se podatki iz notranjega pomnilnika sistema samodejno in stalno brišejo in se ne hranijo dlje, kot je potrebno za namen obravnavanja klicev v sili. |
(14) |
Različice veljavnih standardov, na katerih temeljijo zahteve za eCall, bi bilo treba posodobiti. |
(15) |
Proizvajalcem vozil bi bilo treba dati dovolj časa za prilagoditev na tehnične zahteve za odobritev sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitve številke 112. Države članice bi prav tako morale imeti dovolj časa, da na svojem ozemlju vzpostavijo infrastrukturo centrov za obveščanje, ki je potrebna za ustrezno prejemanje in obravnavanje klicev v sili. Zato bi moral biti datum začetka uporabe te uredbe enak datumu začetka obvezne uporabe sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitve številke 112 v skladu z Uredbo (EU) 2015/758 – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba določa podrobne tehnične zahteve in preskusne postopke za ES-homologacijo vozil iz člena 2 Uredbe (EU) št. 2015/758 v zvezi z sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitvijo številke 112 ter samostojnimi tehničnimi enotami in sestavnimi deli eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitvijo številke 112.
Člen 2
Razredi vozil, izvzeti iz zahteve po opremljenosti s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitvijo številke 112
Razredi vozil, v katera zaradi tehničnih razlogov ni mogoče vgraditi ustreznega sprožilnega mehanizma eCall in ki so zato izvzeti iz zahteve po opremljenosti s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitvijo številke 112, so navedeni v Prilogi IX.
Člen 3
Večstopenjska homologacija vozil za posebne namene
V primeru večstopenjske homologacije vozil za posebne namene, opredeljenih v točkah 5.1 in 5.5 dela A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES, homologacija, podeljena na prejšnji stopnji, v zvezi z namestitvijo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 v (osnovno) vozilo, ostane veljavna, pod pogojem, da se sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 in ustrezna tipala ne spreminjajo.
Člen 4
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„Tip vozila glede na namestitev sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112“ pomeni motorna vozila, ki se ne razlikujejo v bistvenih vidikih, kot so značilnosti povezovanja znotraj vozila ter funkcionalnost in zmogljivost osnovne strojne opreme za klic v sili iz vozila. |
(2) |
„Tip samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112“ pomeni kombinacijo posebne strojne opreme, ki se, ko je nameščena v motorno vozilo, ne razlikuje v bistvenih vidikih, kot so značilnosti, funkcionalnost in zmogljivost za klic v sili iz vozila. |
(3) |
„Tip sestavnega dela sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112“ pomeni posebno strojno opremo, ki se, ko je nameščena v sistem ali samostojno tehnično enoto eCall, ne razlikuje v bistvenih vidikih, kot so značilnosti, funkcionalnost in zmogljivost za olajšanje klica v sili. |
(4) |
„Reprezentativna razporeditev delov“ pomeni vse dele, ki so potrebni, da sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 pri klicu v sili iz vozila uspešno napolni in pošlje minimalni sklop podatkov iz standarda EN 15722: 2015 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Minimalni nabor podatkov za elektronski klic v sili“, vključno s kontrolnim modulom, virom energije, komunikacijskim modulom mobilnega omrežja, sprejemnikom globalnega satelitskega navigacijskega sistema in zunanjo anteno globalnega satelitskega navigacijskega sistema ter njihovimi konektorji in kabli. |
(5) |
„Kontrolni modul“ pomeni sestavni del sistema eCall, vgrajenega v vozilo, katerega namen je zagotoviti skupno delovanje vseh modulov, sestavnih delov in funkcij sistema. |
(6) |
„Vir energije“ pomeni sestavni del, ki zagotavlja napajanje za sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, vključno z rezervnim virom, če je vgrajen, ki napaja sistem po preskusu iz točke 2.3 Priloge I. |
(7) |
„Dnevniška datoteka eCall“ pomeni vsak zapis, ustvarjen v trenutku samodejne ali ročne aktivacije klica eCall, ki se shrani v notranjem pomnilniku sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 in obsega le minimalni sklop podatkov. |
(8) |
„Globalni navigacijski satelitski sistem“ (GNSS) pomeni infrastrukturo, sestavljeno iz konstelacije satelitov in mreže zemeljskih postaj, ki uporabnikom z ustreznim sprejemnikom zagotavlja natančne podatke o času in geolokaciji. |
(9) |
„Satelitski sistem za povečevanje (SBAS)“ pomeni regionalni navigacijski satelitski sistem za spremljanje in popravljanje signalov, ki jih oddajajo obstoječi globalni satelitski navigacijski sistemi, tako da uporabniki dobijo bolj natančne in celovite rezultate. |
(10) |
„Hladni zagonski način“ pomeni stanje sprejemnika GNSS, ko podatki o položaju, hitrosti, času ter almanahu in efemeridah niso shranjeni v sprejemniku in se mora zato navigacijska rešitev izračunati s satelitskim iskanjem po celotnem nebu (full sky search). |
(11) |
„Posodobljen položaj“ pomeni zadnji znani položaj vozila, določen tik pred generiranjem minimalnega nabora podatkov. |
Člen 5
Zahteve in preskusni postopki za ES-homologacijo motornih vozil glede na namestitev sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitve številke 112
1. ES-homologacija vozil glede na namestitev sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 je odvisna od tega, ali vozilo in sistem prestaneta preskuse iz Prilog I do VIII in izpolnjujeta ustrezne zahteve iz navedenih prilog.
2. Če je motorno vozilo opremljeno s tipom samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112, ki ji je bila podeljena homologacija v skladu s členom 7, morata vozilo in sistem prestati preskuse iz Prilog II, III in V ter izpolnjevati ustrezne zahteve iz navedenih prilog.
3. Če sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 vsebuje enega ali več sestavnih delov, ki so bili homologirani v skladu s členom 6, morata motorno vozilo in sistem prestati preskuse iz Prilog I do VIII ter izpolnjevati vse ustrezne zahteve iz navedenih prilog. Vendar lahko ocena o tem, ali je sistem skladen z navedenimi zahtevami, delno temelji na rezultatih preskusov iz člena 6(3).
Člen 6
Zahteve in preskusni postopki za ES-homologacijo sestavnih delov sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112
1. ES-homologacija sestavnih delov sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 je odvisna od tega, ali sestavni del prestane preskuse iz Priloge I in izpolnjuje ustrezne zahteve iz navedene priloge.
2. Za namene odstavka 1 se potem, ko se na posameznih delih opravi preskus iz točke 2.3 te priloge, uporabi samo postopek preverjanja za sestavne dele iz točke 2.8 Priloge I.
3. Na zahtevo proizvajalca lahko tehnična služba sestavne dele dodatno preskusi, da preveri njihovo skladnost z zahtevami iz prilog IV, VI in VII, ki so pomembne za funkcije sestavnih delov. Izpolnjevanje navedenih zahtev se navede v potrdilu o homologaciji, izdanem v skladu s členom 3(3) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/78 (3).
Člen 7
Zahteve in preskusni postopki za ES-homologacijo samostojnih tehničnih enot eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitve številke 112
1. ES-homologacija samostojne tehnične enote eCall, vgrajene v vozilo, kot storitve številke 112 je odvisna od tega, ali samostojna tehnična enota prestane preskuse iz prilog I, IV, VI, VII in VIII in izpolnjuje ustrezne zahteve iz navedenih prilog.
2. Če samostojna tehnična enota eCall, vgrajena v vozilo, kot storitev številke 112 vsebuje enega ali več sestavnih delov, ki so bili homologirani v skladu s členom 6, mora samostojna tehnična enota prestati preskuse iz Prilog I, IV, VI, VII in VIII ter izpolnjevati vse ustrezne zahteve iz navedenih prilog. Vendar lahko ocena o tem, ali je samostojna tehnična enota skladna z navedenimi zahtevami, delno temelji na rezultatih preskusa iz člena 6(3).
Člen 8
Obveznosti držav članic
Države članice zavrnejo podelitev ES-homologacije za nove tipe motornih vozil, ki niso skladni z zahtevami iz te uredbe.
Člen 9
Spremembe Uredbe (EU) 2015/758
Drugi pododstavek člena 5(8) Uredbe (ES) 2015/758 se nadomesti:
„Tehnične zahteve in preskusi, navedeni v prvem pododstavku, temeljijo na zahtevah iz odstavkov 2 do 7 ter na razpoložljivih standardih v zvezi s sistemom eCall, kadar je to ustrezno, vključno z:
(a) |
EN 16072:2015 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Zahteve za delovanje vseevropskega elektronskega klica v sili“; |
(b) |
EN 16062:2015 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Zahteve za visoko stopnjo prednosti aplikacijskega protokola elektronskega klica v sili (HLAR)“; |
(c) |
EN 16454:2015 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Preskušanje skladnosti e-klica v zvezi pošiljatelj-prejemnik“; |
(d) |
EN 15722:2015 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Minimalni nabor podatkov za elektronski klic v sili (MSD)“; |
(e) |
EN 16102:2011 „Inteligentni transportni sistemi – Elektronski klic v sili – Operativne zahteve za podporo tretje stranke“; |
(f) |
katerimi koli dodatnimi evropskimi standardi, ki se nanašajo na sistem eCall, sprejetimi v skladu s postopki iz Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) ali pravilniki Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (pravilniki UN/ECE) v zvezi s sistemi eCall, h katerim je Unija pristopila. |
Člen 10
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 31. marca 2018.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 12. septembra 2016
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 123, 19.5.2015, str. 77.
(2) Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila Okvirna direktiva (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).
(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/78 z dne 15. julija 2016 o administrativnih določbah za homologacijo ES motornih vozil glede njihovih sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112 in enotnih pogojih za izvajanje Uredbe (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta glede zasebnosti in varstva podatkov uporabnikov takih sistemov (glej str. 26 tega Uradnega lista).
KAZALO
PRILOGA I – Tehnične zahteve in postopki za preskus odpornosti sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, pri hudih trkih (preskus z zelo močnim pojemkom) | 51 |
PRILOGA II – Ocena s preskusom trčenja v polnem obsegu | 58 |
PRILOGA III – Odpornost avdioopreme na trk | 60 |
PRILOGA IV – Soobstoj storitev tretje strani (TPS) in sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitve številke 112 | 65 |
PRILOGA V – Samodejni sprožilni mehanizem | 67 |
PRILOGA VI – Tehnične zahteve za združljivost sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, s storitvami sistemov Galileo in EGNOS za določanje položaja | 68 |
PRILOGA VII – Samopreskus sistema, vgrajenega v vozilo | 80 |
PRILOGA VIII – Tehnične zahteve in preskusni postopki, povezani z zasebnostjo in varstvom podatkov | 82 |
PRILOGA IX – Razredi vozil, navedeni v členu 2 | 86 |
PRILOGA I
Tehnične zahteve in postopki za preskus odpornosti sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, pri hudih trkih (preskus z zelo močnim pojemkom)
1. Zahteve
1.1 Zahteve glede delovanja
1.1.1 Šteje se, da je preskus z zelo močnim pojemkom za sisteme, samostojne tehnične enote in sestavne dele eCall, vgrajene v vozilo, opravljen v skladu s točko 2, zadovoljiv, če so po pojemku/pospeševanju dokazane spodaj navedene zahteve.
1.1.2 Oddajanje in kodiranje minimalnega sklopa podatkov: sistem eCall ali reprezentativna naprava lahko uspešno prenese minimalni sklop podatkov preskusni točki centra za obveščanje.
1.1.3 Ugotovitev časa incidenta: sistem eCall ali reprezentativna naprava lahko ugotovi posodobljen časovni žig za incident klica eCall.
1.1.4 Ugotovitev položaja: sistem eCall ali reprezentativna naprava lahko natančno ugotovi trenutno lokacijo vozila.
1.1.5 Povezava z mobilnim omrežjem: sistem eCall ali reprezentativna naprava se lahko poveže z mobilnim omrežjem in preko njega prenese podatke.
2. Preskusni postopek
2.1 Namen postopka preskusa z zelo močnim pojemkom
Namen tega preskusa je preveriti neprekinjeno funkcionalnost sistema eCall kot storitve številke 112, potem ko je bil izpostavljen vztrajnostni sili, kakršna lahko nastane pri hudem trku vozila.
2.2 Preskusi, navedeni v nadaljevanju, se opravijo na reprezentativni razporeditvi delov (brez karoserije vozila).
2.2.1 V reprezentativni razporeditvi so zajeti vsi deli, ki so potrebni, da lahko sistem eCall uspešno napolni in prenese minimalni sklop podatkov.
2.2.2 Tu so zajeti kontrolni modul, vir energije in drugi sestavni deli, potrebni za izvedbo klica eCall.
2.2.3 Tu je zajeta zunanja antena za mobilno komunikacijo.
2.2.4 Kable lahko predstavljajo tudi samo ustrezni konektorji (povezani s sestavnimi deli, ki so predmet preskusa) in kos žice. Odločitev o dolžini kablov in njihovi končni pritrditvi lahko sprejme proizvajalec v dogovoru s tehnično službo iz člena 3(31) Direktive 2007/46/ES, in sicer tako, da predstavlja različne namestitvene konfiguracije sistema eCall.
2.3 Postopek pojemka/pospeševanja
2.3.1 Veljajo naslednji pogoji:
(a) |
preskus se opravi pri temperaturi okolja 20 ± 10 °C; |
(b) |
ob začetku preskusa mora biti vir napajanja napolnjen dovolj, da je mogoče izvesti preskuse za preverjanje skladnosti. |
2.3.2 Preskušani deli se povežejo s preskusno vpenjalno napravo z nastavki, namenjenimi za njihovo pritrditev na vozilo. Če so nastavki vira energije posebej konstruirani tako, da se pri trku zlomijo in sprostijo vir napajanja, se pri preskusu ne uporabljajo. Tehnična služba preveri, ali taka sprostitev pri resničnem hudem trku ne okrni funkcionalnosti sistema (tj. ne pride do odklopa od vira energije).
2.3.3 Če se kot del naprave za pojemek/pospeševanje uporabljajo dodatni oporniki ali vpenjalne naprave, morajo omogočati, da je povezava z napravo za pojemek/pospeševanje dovolj trdna, da ne vpliva na rezultat preskusa.
2.3.4 Sistem eCall se izpostavi pojemku/pospešku v skladu z območjem impulza, določenim v preglednici in na sliki. Pojemek/pospešek se meri na trdnem delu naprave za pojemek/pospeševanje in se filtrira pri CFC-60.
2.3.5 Preskusni impulz je med najnižjo in najvišjo vrednostjo, določeno v preglednici. Največja sprememba hitrosti ΔV je 70 km/h (+ 0/– 2 km/h). Če pa je bil preskus s proizvajalčevim soglasjem opravljen pri višji stopnji pospeševanja ali pojemka, se šteje za zadovoljivo tudi višja vrednost ΔV in ali/daljše trajanje preskusa.
2.3.6 Deli iz točke 2.2 se preskusijo v konfiguraciji za najslabši možni primer. Njihov položaj in usmeritev na vozičku ustrezata proizvajalčevim priporočilom za namestitev in sta navedena v potrdilu o homologaciji, izdanim v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/78.
2.3.7 Opis preskusnega impulza
Slika
Najnižja in najvišja krivulja preskusnega impulza (območje impulza)
Preglednica
Vrednosti pospeška/pojemka za najnižjo in najvišjo krivuljo preskusnega impulza
Točka |
Čas (ms) |
Pospešek/pojemek (g) |
A |
10 |
0 |
B |
34 |
65 |
C |
38 |
65 |
D |
46 |
0 |
E |
0 |
16 |
F |
25 |
77 |
G |
47 |
77 |
H |
60 |
0 |
2.4 Postopek preverjanja
2.4.1 Preverite, da med dogodkom ni bil odklopljen noben kabelski konektor.
2.4.2 Zahteve glede delovanja se preverijo z izvedbo preskusnega klica, pri katerem se uporablja vir energije, izpostavljen zelo močnemu pojemku.
2.4.3 Pred izvedbo preskusnega klica zagotovite, da:
(a) |
sistem eCall sprejema (resnične ali simulirane) signale GNSS v obsegu, ki ustreza pogojem odprtega neba; |
(b) |
je bil sistem eCall vklopljen dovolj dolgo, da je lahko pridobil lokacijo od sistema GNSS; |
(c) |
se bo za poskusni klic uporabil eden od postopkov za povezavo iz točke 2.7 v skladu z dogovorom med tehnično službo in proizvajalcem; |
(d) |
je za sprejem klica eCall, ki ga odda sistem kot storitev številke 112, na razpolago posebna preskusna točka centra za obveščanje; |
(e) |
lažnega klica eCall v dejanski center za obveščanje ni mogoče opraviti preko delujočega omrežja in |
(f) |
je po potrebi sistem TPS izklopljen ali pa se bo samodejno preklopil na sistem kot storitev številke 112. |
2.4.4 Opravite poskusni klic v načinu potiska („push mode“) tako, da ga sprožite po proizvajalčevih navodilih.
2.4.5 Preverite:
(a) |
ali je poskusna točka centra za obveščanje prejela minimalni sklop podatkov. To preverite z zapisom preskusne točke centra za obveščanje, iz katerega je razvidno, da je bil minimalni sklop podatkov, ki ga je oddal sistem eCall po sprožitvi, prejet in uspešno dekodiran. Če dekodiranje minimalnega sklopa podatkov sicer ni bilo uspešno pri verziji redundance minimalnega sklopa podatkov rv0, vendar je bilo uspešno pri višji verziji redundance ali v načinu zanesljivega modulatorja v skladu z opredelitvijo iz standarda ETSI/TS 126 267, se to šteje za sprejemljivo; |
(b) |
ali je minimalni sklop podatkov vseboval posodobljen časovni žig. To preverite z zapisom o preskusu, iz katerega je razvidno, da se časovni žig, ki ga vsebuje minimalni sklop podatkov, ki ga je prejela preskusna točka centra za obveščanje, ne razlikuje od točnega zabeleženega časa aktivacije sprožila za več kot 60 sekund. Prenos se lahko ponovi, če sistem eCall pred preskusom ni pridobil položaja od sistema GNSS; |
(c) |
ali je minimalni sklop podatkov vseboval točno, posodobljeno lokacijo. To se preveri v skladu s postopkom za preskus določanja lokacije vozila, kot je opredeljen v točki 2.5, z zapisnikom o preskusu, iz katerega je razvidno, da je razlika med lokacijo sistema, vgrajenega v vozilo (IVS) in dejansko lokacijo (d_IVS) največ 150 m, zanesljivostni bit, poslan preskusni točki centra za obveščanje, pa sporoča „navedba položaja je zanesljiva“. |
2.4.6 Izbrišite preskusni klic z ustreznim ukazom preskusne točke centra za obveščanje (npr. „prekini“).
2.5 Postopek preskusa določanja položaja
2.5.1 Neprekinjena funkcionalnost sestavnih delov GNSS se preveri s primerjavo vhodnih podatkov sistema o lokaciji in njegovih izhodnih podatkov o lokaciji.
2.5.2 „Lokacija IVS“ (φIVS, λIVS) je: lokacija, ki jo vsebuje minimalni sklop podatkov, prenesen do preskusne točke centra za obveščanje tako, da je antena v resničnem ali simuliranem položaju odprtega neba.
2.5.3 „Resnična lokacija“ (φtrue, λtrue) je:
(a) |
dejanska lokacija antene GNSS (lokacija je znana ali ugotovljena s sredstvi, ki niso del sistema eCall) z uporabo pravih signalov GNSS ali |
(b) |
simulirana lokacija pri uporabi simuliranih signalov GNSS. |
2.5.4 Odstopanje lokacije sistema, vgrajenega v vozilu, od resnične lokacije, dIVS, se izračuna z naslednjimi enačbami:
|
Δφ = φIVS – φtrue |
|
Δλ = λIVS – λtrue |
|
|
|
|
pri čemer je:
Δφ: razlika v zemljepisni širini (v radianih)
Δλ: razlika v zemljepisni dolžini (v radianih)
Opomba:
; 1 mas = 4,8481368 · 10– 9 rad
φm : srednja zemljepisna širina (v enoti, primerni za izračun kosinusa)
R: premer Zemlje (srednji) = 6 371 009 metrov
2.5.5 Postopek določanja položaja se lahko ponovi, če sistem eCall pred preskusom ni pridobil položaja od sistema GNSS.
2.6 Postopek preskusa antene
2.6.1 Če v postopku povezave ni bil uporabljen radijski prenos podatkov, se neprekinjena funkcionalnost antene mobilnega omrežja preveri s preskusom stanja uglašenosti antene po zaznanem pojemku, in sicer po spodaj navedenem postopku.
2.6.2 Izmerite napetostno razmerje stojnega vala, zunanje antene mobilnega omrežja po zaznanem pojemku na frekvenci, ki je znotraj frekvenčnega pasu, določenega za anteno.
2.6.2.1 Meritev se opravi z merilnikom moči, analizatorjem antene ali merilcem razmerja stojnega vala čim bliže vhodu antene.
2.6.2.2 Pri uporabi merilnika moči se izračuna z naslednjo enačbo:
pri čemer je:
Pf : napredujoča izmerjena moč
Pr : odbita izmerjena moč
2.6.3 Preverite, ali ustreza specifikacijam, ki jih je proizvajalec predpisal za nove antene.
2.7 Postopki povezave
2.7.1 Postopek simuliranega mobilnega omrežja
2.7.1.1 Zagotoviti je treba, da bo klic TS12, ki ga bo oddal sistem kot storitev številke 112, opravljen po radijskih valovih preko nejavnega (tj. simuliranega) mobilnega omrežja in preusmerjen na posebno preskusno točko centra za obveščanje.
2.7.1.2 Posebna preskusna točka centra za obveščanje med preskusnimi postopki je simulator preskusnega centra pod nadzorom tehnične službe, ki je v skladu z veljavnimi standardi EN in certificiran v skladu s standardom EN 16454. Opremljen mora biti z avdio vmesnikom, da bo mogoče opraviti preskuse glasovne komunikacije.
2.7.1.3 Po potrebi je treba zagotoviti, da bo klic TS11, ki ga odda sistem TPS, opravljen po radijskih valovih preko nejavnega (tj. simuliranega) mobilnega omrežja in preusmerjen na posebno preskusno točko ponudnika storitev tretje strani (TPSP).
2.7.1.4 Preskusna točka TPSP je poseben simulator centra za obveščanje TPSP pod nadzorom tehnične službe ali dejanski center za obveščanje TPSP (potrebno je dovoljenje TPSP).
2.7.1.5 Za ta postopek je priporočljiva pokritost z mobilnim omrežjem z najmanj – 99 dBm ali enakovrednim.
2.7.2 Postopek z javnim mobilnim omrežjem
2.7.2.1 Zagotoviti je treba, da bo klic TS11 na dolgo številko oddal sistem kot storitev številke 112 (namesto klica TS12), da bo opravljen po radijskih valovih preko javnega mobilnega omrežja in preusmerjen na posebno preskusno točko centra za obveščanje.
2.7.2.2 Posebna preskusna točka centra za obveščanje med preskusnimi postopki je simulator centra za obveščanje pod nadzorom tehnične službe, ki je v skladu z veljavnimi standardi EN in certificiran v skladu s standardom EN 16454. Opremljen mora biti z avdio vmesnikom, da bo mogoče opraviti preskuse glasovne komunikacije.
2.7.2.3 Po potrebi je treba zagotoviti, da bo klic TS11, ki ga bo oddal sistem TPS, opravljen po radijskih valovih preko javnega mobilnega omrežja in preusmerjen na preskusno točko TPSP.
2.7.2.4 Preskusna točka TPSP je poseben simulator centra za obveščanje TPSP pod nadzorom tehnične službe ali dejanski center za obveščanje TPSP (potrebno je dovoljenje TPSP).
2.7.2.5 Za ta postopek je priporočljiva pokritost z mobilnim omrežjem vsaj – 99 dBm ali enakovrednim.
2.7.3 Postopek prenosa po žični povezavi
2.7.3.1 Zagotoviti je treba, da bo klic TS12, ki ga bo oddal sistem kot storitev številke 112, opravljen izključno po žični povezavi s posebnim simulatorjem omrežja (tako, da obide kakršno koli anteno mobilnega omrežja) in preusmerjen na posebno preskusno točko centra za obveščanje.
2.7.3.2 Posebna preskusna točka centra za obveščanje med preskusnimi postopki je simulator centra za obveščanje pod nadzorom tehnične službe, ki je v skladu z veljavnimi standardi EN in certificiran v skladu z EN 16454. Opremljen mora biti z avdio vmesnikom, da bo mogoče opraviti preskuse glasovne komunikacije.
2.7.3.3 Po potrebi je treba zagotoviti, da bo klic TS11, ki ga bo oddal sistem TPS, opravljen po žični povezavi s posebnim simulatorjem omrežja (tako, da obide kakršno koli anteno mobilnega omrežja) in preusmerjen na posebno preskusno točko centra za obveščanje.
2.7.3.4 Preskusna točka TPSP je poseben simulator centra za obveščanje TPSP pod nadzorom tehnične službe ali dejanski center za obveščanje TPSP (potrebno je dovoljenje TPSP).
2.8 Postopki preverjanja za sestavne dele
2.8.1 Ti postopki se uporabljajo za namene homologacije sestavnega dela sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 v skladu s členom 5 te uredbe.
2.8.1.1 Ti postopki se opravijo potem, ko je bil na posameznih delih opravljen preskus s pojemkom iz točke 2.3 te priloge.
2.8.2 Kontrolni modul, vključno s konektorji in kabli, je v skladu z opisom iz točke 2.2.4 te priloge.
2.8.2.1 Preverite, da med dogodkom ni odklopljen noben kabelski konektor.
2.8.2.2 Zahteve glede delovanja se preverijo z izvedbo preskusnega klica.
2.8.2.3 Pred izvedbo preskusnega klica zagotovite, da:
(a) |
sistem eCall sprejema (resnične ali simulirane) signale GNSS v obsegu, ki ustreza pogojem odprtega neba; |
(b) |
je bil sistem eCall vklopljen dovolj dolgo, da je lahko pridobil fiksni položaj GNSS; |
(c) |
se bo za preskusni klic uporabil eden od postopkov za povezavo iz točke 2.7 v skladu z dogovorom med tehnično službo in proizvajalcem; |
(d) |
je za sprejem klica eCall, ki ga odda sistem kot storitev številke 112, na razpolago posebna preskusna točka centra za obveščanje; |
(e) |
lažnega klica eCall v dejanski center za obveščanje ni mogoče opraviti preko delujočega omrežja in |
(f) |
je po potrebi sistem TPS izklopljen ali pa se bo samodejno preklopil na sistem kot storitev številke 112. |
2.8.2.4 Opravite poskusni klic (v načinu potiska) z uporabo sprožila po proizvajalčevih navodilih.
2.8.2.5 Preverite:
(a) |
ali je preskusna točka centra za obveščanje prejela minimalni sklop podatkov. To preverite z zapisom preskusne točke centra za obveščanje, iz katerega je razvidno, da je bil minimalni sklop podatkov, ki ga je oddal sistem eCall po sprožitvi, prejet in uspešno dekodiran. Če dekodiranje minimalnega sklopa podatkov sicer ni bilo uspešno pri verziji redundance minimalnega sklopa podatkov rv0, vendar je bilo uspešno pri višji verziji redundance ali v načinu zanesljivega modulatorja v skladu z opredelitvijo iz standarda ETSI/TS 126 267, se to šteje za sprejemljivo; |
(b) |
ali je minimalni sklop podatkov vseboval posodobljen časovni žig. To preverite z zapisom o preskusu, iz katerega je razvidno, da se časovni žig, ki ga vsebuje minimalni sklop podatkov, ki ga je prejela preskusna točka centra za obveščanje, ne razlikuje od točnega zabeleženega časa aktivacije sprožila za več kot 60 sekund. Prenos se lahko ponovi, če sistem eCall pred preskusom ni pridobil položaja od sistema GNSS; |
(c) |
ali je minimalni sklop podatkov vseboval točno, posodobljeno lokacijo. To je treba preveriti v skladu s postopkom za preskus določanja lokacije vozila, kot je opredeljen v točki 2.5, z zapisnikom o preskusu, iz katerega je razvidno, da je razlika med lokacijo IVS in dejansko lokacijo, dIVS, največ 150 m, zanesljivostni bit, poslan preskusni točki centra za obveščanje, pa sporoča „navedba položaja je zanesljiva“. |
2.8.2.6 Izbrišite preskusni klic z ustreznim ukazom preskusne točke centra za obveščanje (npr. „prekini“).
2.8.3 Antena mobilnega omrežja, vključno s konektorji in kabli, je v skladu z opisom iz točke 2.2.4 te priloge.
2.8.3.1 Preverite, da med dogodkom ni bil odklopljen noben kabelski konektor.
2.8.3.2 Izmerite napetostno razmerje stojnega vala (VSWR) zunanje antene mobilnega omrežja po zaznanem pojemku na frekvenci, ki je znotraj frekvenčnega pasu, določenega za anteno.
2.8.3.3 Meritev se opravi z merilnikom moči, analizatorjem antene ali merilcem razmerja stojnega vala čim bliže vhodu antene.
2.8.3.4 Pri uporabi merilnika moči se VSWR izračuna z naslednjo enačbo:
pri čemer je:
Pf : napredujoča izmerjena moč
Pr : odbita izmerjena moč
2.8.3.5 Preverite, ali VSWR ustreza specifikacijam, ki jih je proizvajalec predpisal za nove antene.
2.8.4 Vir napajanja (če ni sestavni del kontrolnega modula), vključno s konektorji in kabli, je v skladu z opisom iz točke 2.2.4 te priloge.
2.8.4.1 Preverite, da med dogodkom ni odklopljen noben kabelski konektor.
2.8.4.2 Z meritvijo ugotovite, ali je napetost v skladu s proizvajalčevo specifikacijo.
PRILOGA II
Ocena s preskusom trčenja v polnem obsegu
1. Zahteve
1.1 Zahteve glede delovanja
1.1.1 Šteje se, da je ocena s preskusom trčenja v polnem obsegu za vozila, v katerih je vgrajen sistem eCall, opravljene v skladu s točko 2, zadovoljiva, če so po trčenju dokazane spodaj navedene zahteve.
1.1.2 Samodejna sprožitev: sistem eCall samodejno sproži klic eCall po trčenju v skladu s pravilnikoma ZN št. 94 (Priloga 3) in št. 95 (Priloga 4), kakor je primerno.
1.1.3 Obvestilo o stanju klica: sistem eCall potnike obvesti o trenutnem stanju klica eCall (obvestilo o stanju) z vizualnim ali zvočnim signalom.
1.1.4 Oddajanje in kodiranje minimalnega sklopa podatkov: sistem eCall lahko uspešno prenese minimalni sklop podatkov preskusni točki centra za obveščanje po mobilnem omrežju.
1.1.5 Določanje podatkov za določanje vozila: Sistem eCall mora biti zmožen v minimalnem sklopu podatkov uspešno napolniti obvezna polja s podatki za določanje vozila.
1.1.6 Ugotovitev položaja: sistem eCall lahko natančno ugotovi trenutno lokacijo vozila.
2. Preskusni postopek
2.1 Namen preskusnega postopka s trčenjem v polnem obsegu
Namen tega preskusa je preveriti samodejno sprožilno funkcijo in neprekinjeno funkcionalnost sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112 v vozilih po čelnem ali bočnem trčenju.
2.2 Preskusi, navedeni v nadaljevanju, se izvedejo z nameščenim sistemom eCall, vgrajenim v vozilu.
2.3 Postopek preskusa trčenja
2.3.1 Preskusi trčenja se opravijo v skladu s preskusi, opredeljenimi v Pravilniku ZN št. 94, Priloga 3, za čelno trčenje, in s preskusi, opredeljenimi v Pravilniku ZN št. 95, Priloga 4, za bočno trčenje, kakor je primerno.
2.3.2 Uporabijo se preskusni pogoji, opredeljeni v pravilnikih ZN št. 94 in št. 95.
2.3.3 Preden opravite preskuse trčenja, zagotovite, da:
(a) |
je vir energije v vozilu, če je nameščen za preskus, na začetku preskusa napolnjen v skladu s proizvajalčevimi specifikacijami, tako da je mogoče izvesti preskuse za preverjanje skladnosti; |
(b) |
da je samodejni klic eCall omogočen in pripravljen za delovanje ter da je stikalo vozila za vžig ali glavno kontrolno stikalo vklopljeno; |
(c) |
se bo za poskusni klic uporabil eden od postopkov za povezavo iz točke 2.7 v skladu z dogovorom med tehnično službo in proizvajalcem; |
(d) |
je za sprejem klica eCall, ki ga odda sistem kot storitev številke 112, na razpolago posebna preskusna točka centra za obveščanje; |
(e) |
lažnega klica eCall v dejanski center za obveščanje ni mogoče opraviti preko delujočega omrežja in |
(f) |
po potrebi, da je sistem TPS izklopljen ali pa se bo samodejno preklopil na sistem kot storitev številke 112. |
2.4 Postopek preverjanja
2.4.1 Zahteve glede delovanja se preverijo tako, da se po trčenju opravi preskusni klic iz vozila z uporabo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112: samodejno sprožen klic eCall po preskusu trčenja.
2.4.2 Opravite preskusni klic (v načinu potiska) z uporabo samodejnega sprožila.
2.4.3 Pri vsaj enem preskusnem klicu preverite:
(a) |
ali je dogodek trčenja v polnem obsegu sprožil klic eCall. To preverite z zapisom preskusne točke centra za obveščanje, iz katerega je razvidno, da je center po dogodku trčenja prejel sprožitveni signal klica eCall in da je bil kontrolni indikator minimalnega sklopa podatkov nastavljen na „samodejno sprožen klic eCall“; |
(b) |
ali je kazalnik stanja klica eCall po samodejni ali ročni sprožitvi prikazal zaporedje klica eCall. To preverite z zapisom, iz katerega je razvidno, da je bilo sprožitveno zaporedje izvedeno na vseh čutilnih kanalih, ki so določeni v proizvajalčevi dokumentaciji (vizualno in/ali zvočno); |
(c) |
ali je preskusna točka centra za obveščanje prejela minimalni sklop podatkov. To preverite z zapisom preskusne točke centra za obveščanje, iz katerega je razvidno, da je bil minimalni sklop podatkov, ki ga je oddalo vozilo po samodejni ali ročni sprožitvi, prejet in uspešno dekodiran. Če dekodiranje minimalnega sklopa podatkov sicer ni bilo uspešno pri verziji redundance minimalnega sklopa podatkov rv0, vendar je bilo uspešno pri višji verziji redundance ali v načinu zanesljivega modulatorja v skladu z opredelitvijo iz standarda ETSI/TS 126 267, se to šteje za sprejemljivo; |
(d) |
ali je minimalni sklop podatkov vseboval točne podatke za določanje vozila. To preverite z zapisom preskusne točke centra za obveščanje, iz katerega je razvidno, da se informacije, oddane v poljih za tip vozila, identifikacijsko številko vozila (VIN) in vrsto shranjevanja energije za pogon vozila, ujemajo z informacijami, navedenimi v vlogi za homologacijo; |
(e) |
ali je minimalni sklop podatkov vseboval točno, posodobljeno lokacijo. To se preveri v skladu s postopkom za preskus določanja lokacije vozila, kot je opredeljen v točki 2.5 Priloge I k tej uredbi, z zapisnikom o preskusu, iz katerega je razvidno, da je razlika med lokacijo IVS in dejansko lokacijo, d_IVS, največ 150 m, zanesljivostni bit, poslan preskusni točki centra za obveščanje, pa sporoča „navedba položaja je zanesljiva“. Če na kraju preskusa trčenja niso na voljo signali GNSS, se lahko vozilo pred izvedbo preskusnega klica premakne na primeren kraj. |
2.4.4 Izbrišite preskusni klic z ustreznim ukazom poskusne točke centra za obveščanje (npr. „prekini“).
2.4.5 Če samodejnega preskusnega klica ni bilo mogoče uspešno opraviti zaradi dejavnikov zunaj vozila, je samodejno sprožilo dovoljeno preveriti po trčenju preko notranje funkcije beleženje transakcij sistema, vgrajenega v vozilo. Ta evidenca mora biti zmožna shranjevati prejete sprožitvene signale v obstojni pomnilnik. Inženir za preskušanje ima dostop do podatkov, shranjenih v sistemu, vgrajenem v vozilo, in preveri, ali pred dogodkom trčenja ni bil shranjen noben zapis o samodejnem sprožitvenem signalu in ali se po dogodku trčenja shrani zapis o samodejnem sprožitvenem signalu.
2.4.6 Če je bil preskusni klic opravljen z vozilom, ki je bilo priklopljeno na vir napajanja zunaj vozila (v primerih, v katerih je bil preskus trčenja opravljen tako, da standardni vir napajanja v vozilu ni bil nameščen), preverite, ali je vgrajeni električni sistem, ki napaja sistem eCall, vgrajen v vozilu, ostal nedotaknjen. To preverite z zapisom inženirja za preskušanje, ki potrjuje, da je bila uspešno preverjena celovitost vgrajenega električnega sistema, vključno z navideznim vgrajenim virom energije (vizualni pregled glede mehanske škode na nosilcu za montažo vira za napajanje ali njegovi strukturi) ter povezavami preko njegovih terminalov.
2.5 Postopek preskusa določanja položaja
Uporablja se postopek preskusa določanja položaja, opredeljen v točki 2.5 Priloge I k tej uredbi.
2.6 Postopek preskusa antene
2.6.1 Če pri postopku povezave ni bil uporabljen radijski prenos podatkov (točka 2.7.3 Priloge I k tej uredbi), se neprekinjena funkcionalnost antene mobilnega omrežja preveri s preskusom stanja uglašenosti antene po preskusu trčenja v polnem obsegu, in sicer po postopku, opredeljenem v točki 2.6. Priloge I k tej Uredbi. Preveriti je treba tudi, da v antenskem vhodu ni prišlo do pretrganja žice ali kratkega stika, in sicer tako, da se preveri električna upornost med končnima točkama žice ter med žico in maso vozila.
2.7 Postopki povezave
Uporabljajo se postopki povezave, opredeljeni v točki 2.7 Priloge I k tej uredbi.
PRILOGA III
Odpornost avdioopreme na trk
1. Zahteve
1.1 Zahteve glede delovanja
1.1.1 Ocena odpornosti na trk avdioopreme sistema eCall pri vozilih, v katerih je nameščen sistem eCall, vgrajen v vozilu, izvedena v skladu s točko 2, se šteje za zadovoljivo, če so po trčenju izpolnjene zahteve, navedene v nadaljevanju, glede preskusa čelnega trčenja in bočnega trčenja, kakor je primerno.
1.1.2 Ponovna povezava avdioopreme: sistem eCall se ponovno poveže z zvočniki in mikrofoni, potem ko je bila povezava z njimi prekinjena med klicem eCall za prenos minimalnega sklopa podatkov.
1.1.3 Glasovna komunikacija: sistem eCall omogoča prostoročno glasovno komunikacijo (v smeri pošiljanja in sprejema) med potniki v vozilu in operaterjem, ki je dovolj razumljiva.
2. Preskusni postopek
2.1 Namen postopka preskusa odpornosti avdioopreme na trk.
Namen tega preskusa je preveriti, ali so zvočniki in mikrofoni uspešno ponovno povezani, potem ko je bila njihova povezava prekinjena za prenos minimalnega sklopa podatkov, in ali avdiooprema po opravljenem preskusu čelnega ali bočnega trčenja še vedno deluje.
2.2 Preskus za preverjanje skladnosti, naveden v nadaljevanju, se opravi na vozilu, v katerem je nameščen sistem eCall, vgrajen v vozilu, in na katerem je bil opravljen preskus trčenja v polnem obsegu v skladu s Prilogo 3 k Pravilniku št. 94, za čelno trčenje, ali Prilogo 4 Pravilnika št. 95, za bočno trčenje, kot je določeno v točki 1.1.1.
2.3 Pregled postopka
2.3.1 Neprekinjena funkcionalnost avdioopreme se preveri z izvedbo preskusnega klica po preskusu trčenja in uporabo kanala za glasovno komunikacijo med vozilom in preskusno točko centra za obveščanje.
2.3.2 Dva inženirja za preskus, od katerih se eden nahaja v vozilu (bližnji preskuševalec), drugi pa na preskusni točki centra za obveščanje (oddaljeni preskuševalec), uspešno preneseta (prebereta in poslušata) vnaprej določene, glasovno uravnotežene stavke v enosmernem načinu.
2.3.3 Preskuševalca morata oceniti, ali sta lahko razumela pomen prenosa v smeri pošiljanja in sprejema.
2.4 Razporeditev preskuševalcev
2.4.1 Preskus se izvede v mirnem okolju, v katerem hrup okolice ne presega 50 dB(A) in v katerem ni nobenih virov hrupa, ki bi lahko kako drugače motili preskus.
2.4.2 Bližnji preskuševalec mora biti nameščen tako, da ima glavo blizu običajnega sedečega položaja na voznikovem sedežu vozila, ki je prestalo trk. Preskuševalec uporablja avdioopremo, vgrajeno v vozilu, v izvirni namestitvi.
2.4.3 Oddaljeni preskuševalec se mora nahajati tako daleč stran od vozila, da en preskuševalec brez pripomočkov ne more razumeti drugega, če ta govori z običajno glasnostjo.
2.5 Preskusna nastavitev
2.5.1 Pred izvedbo preskusnega klica zagotovite, da:
(a) |
se bo za vsak preskusni klic uporabil eden od postopkov za povezavo iz točke 2.7 Priloge I k tej uredbi v skladu z dogovorom med tehnično službo in proizvajalcem; |
(b) |
je za sprejem klica eCall, ki ga odda sistem kot storitev številke 112, na razpolago posebna poskusna točka centra za obveščanje; |
(c) |
lažnega klica eCall v dejanski center za obveščanje ni mogoče opraviti preko delujočega omrežja; |
(d) |
je po potrebi sistem TPS izklopljen ali pa se bo samodejno preklopil na sistem kot storitev številke 112. in |
(e) |
da je stikalo vozila za vžig ali glavno kontrolno stikalo vklopljeno. |
2.5.2 Če je mogoče prilagoditi nastavitev glasnosti, se tako na bližnjem kot na oddaljenem mestu izbere najvišja možna nastavitev glasnosti v smeri oddajanja in sprejema. Nastavitev glasnosti na oddaljenem mestu se lahko med preskusom zniža, če se s tem izboljša razumljivost.
2.5.3 Po možnosti naj se za povezavo ne izberejo mobilna omrežja, ki bi lahko vplivala na prostoročno izvedbo (npr. odmev, AGC, zmanjšanje hrupa itd.). Pri simuliranih omrežjih naj bo DTX po možnosti izklopljen, uporablja naj se kodek s polno hitrostjo (za standard GSM) in najvišja bitna hitrost 12,2 kbit/s (za kodeke AMR).
2.6 Preskusni klic
2.6.1 Opravite preskusni klic (v načinu potiska) z uporabo ročnega sprožila preko vmesnika človek-stroj, vgrajenega v vozilo, in počakajte, da se zvočniki in mikrofoni po končanem prenosu minimalnega sklopa podatkov ponovno povežejo za glasovno komunikacijo.
2.6.2 Izmenjava preskusnih sporočil
2.6.2.1 V smeri sprejema
2.6.2.1.1 Preskuševalec na sprejemnem mestu izbere in prebere enega od parov stavkov s seznama v dodatku. Stavka prebere z glasnostjo, kot je običajna v telefonskem pogovoru.
2.6.2.1.2 Bližnji preskuševalec oceni, ali je bil glasovni prenos v smeri sprejema razumljiv. Preskus v smeri sprejema je uspešno opravljen, če je bližnji preskuševalec, sedeč v prvotnem položaju, lahko brez večjih težav v celoti razumel pomen prenesenega sporočila.
2.6.2.1.3 Če je potrebno za oceno, lahko bližnji preskuševalec od oddaljenega zahteva, da pošlje dodatne pare stavkov.
2.6.2.2 V smeri pošiljanja
2.6.2.2.1 Bližnji preskuševalec izbere in, sedeč v prvotnem položaju, prebere enega od parov stavkov s seznama v Dodatku. Stavka prebere z glasnostjo, kot je običajna v telefonskem pogovoru.
2.6.2.2.2 Oddaljeni preskuševalec oceni, ali je bil glasovni prenos v smeri pošiljanja razumljiv. Preskus v smeri pošiljanja je uspešno opravljen, če je oddaljeni preskuševalec lahko brez večjih težav v celoti razumel pomen prenesenega sporočila.
2.6.2.2.3 Če je potrebno za oceno, lahko oddaljeni preskuševalec od bližnjega zahteva, da pošlje dodatne pare stavkov.
2.6.3 Izbrišite preskusni klic z ustreznim ukazom preskusne točke centra za obveščanje (npr. „prekini“).
2.6.4 Če zahtev ni mogoče izpolniti zaradi težav, ki jih povzroči preskusna točka centra za obveščanje ali prenosni medij, se lahko preskus ponovi, po potrebi s prilagojeno preskusno nastavitvijo.
2.7 Postopki povezave
2.7.1 Uporabljajo se postopki povezave, opredeljeni v točki 2.7 Priloge I k tej uredbi.
Dodatek
Preskusni stavki
1. Spodaj navedeni pari stavkov, kot so opredeljeni v Prilogi B standarda ITU-T P.501, se uporabljajo za preskusna sporočila v smeri pošiljanja in prejema.
2. S seznama v nadaljevanju se izberejo pari stavkov v jeziku, ki ga preskuševalca običajno govorita. Če preskuševalca ne znata nobenega od teh jezikov, se alternativno uporabijo stavki v jeziku, ki ga znata, po možnosti fonetično uravnoteženi.
3. Preskusni pari stavkov
3.1 Nizozemščina
(a) |
Dit product kent nauwelijks concurrentie. Hij kende zijn grens niet. |
(b) |
Ik zal iets over mijn carrière vertellen. Zijn auto was alweer kapot. |
(c) |
Zij kunnen de besluiten nehmen. De meeste mensen hadden het wel door. |
(d) |
Ik zou liever gaan lopen. Willem gaat telkens naar buiten. |
3.2 Angleščina
(a) |
These days a chicken leg is a rare dish. The hogs were fed with chopped corn and garbage. |
(b) |
Rice is often served in round bowls. A large size in stockings is hard to sell. |
(c) |
The juice of lemons makes fine punch. Four hours of steady work faced us. |
(d) |
The birch canoe slid on smooth planks. Glue the sheet to the dark blue background. |
3.3 Finščina
(a) |
Ole ääneti tai sano sellaista, joka on parempaa kuin vaikeneminen. Suuret sydämet ovat kuin valtameret, ne eivät koskaan jäädy. |
(b) |
Jos olet vasara, lyö kovaa. Jos olet naula, pidä pääsi pystyssä. Onni tulee eläen, ei ostaen. |
(c) |
Rakkaus ei omista mitään, eikä kukaan voi sitä omistaa. Naisen mieli on puhtaampi, hän vaihtaa sitä useammin. |
(d) |
Sydämellä on syynsä, joita järki ei tunne. On opittava kärsimään voidakseen elää. |
3.4 Francoščina
(a) |
On entend les gazouillis d'un oiseau dans le jardin. La barque du pêcheur a été emportée par une tempête. |
(b) |
Le client s'attend à ce que vous fassiez une réduction. Chaque fois que je me lève ma plaie me tire. |
(c) |
Vous avez du plaisir à jouer avec ceux qui ont un bon caractère. Le chevrier a corné pour rassembler ses moutons. |
(d) |
Ma mère et moi faisons de courtes promenades. La poupée fait la joie de cette très jeune fille. |
3.5 Nemščina
(a) |
Zarter Blumenduft erfüllt den Saal. Wisch den Tisch doch später ab. |
(b) |
Sekunden entscheiden über Leben. Flieder lockt nicht nur die Bienen. |
(c) |
Gegen Dummheit ist kein Kraut gewachsen. Alles wurde wieder abgesagt. |
(d) |
Überquere die Strasse vorsichtig. Die drei Männer sind begeistert. |
3.6 Italijanščina
(a) |
Non bisogna credere che sia vero tutto quello che dice la gente. Tu non conosci ancora gli uomini, non conosci il mondo. Dopo tanto tempo non ricordo più dove ho messo quella bella foto, ma se aspetti un po' la cerco e te la prendo. |
(b) |
Questo tormento durerà ancora qualche ora. Forse un giorno poi tutto finirà e tu potrai tornare a casa nella tua terra. Lucio era certo che sarebbe diventato una persona importante, un uomo politico o magari un ministro. Aveva a cuore il bene della società. |
(c) |
Non bisogna credere che sia vero tutto quello che dice la gente tu non conosci ancora gli uomini, non conosci il mondo. Dopo tanto tempo non ricordo più dove ho messo quella bella foto ma se aspetti un po' la cerco e te la prendo. |
(d) |
Questo tormento durerà ancora qualche ora. Forse un giorno poi tutto finirà e tu potrai tornare a casa nella tua terra. Lucio era certo che sarebbe diventato una persona importante, un uomo politico o magari un ministro, aveva a cuore il bene della società. |
3.7 Poljščina
(a) |
Pielęgniarki były cierpliwe. Przebiegał szybko przez ulicę. |
(b) |
Ona była jego sekretarką od lat. Dzieci często płaczą kiedy są głodne. |
(c) |
On był czarującą osobą. Lato wreszcie nadeszło. |
(d) |
Większość dróg było niezmiernie zatłoczonych. Mamy bardzo entuzjastyczny zespół. |
3.8 Španščina
(a) |
No arroje basura a la calle. Ellos quieren dos manzanas rojas. |
(b) |
No cocinaban tan bien. Mi afeitadora afeita al ras. |
(c) |
Ve y siéntate en la cama. El libro trata sobre trampas. |
(d) |
El trapeador se puso amarillo. El fuego consumió el papel. |
PRILOGA IV
Soobstoj storitev tretje strani (TPS) in sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitve številke 112
1. Zahteve
1.1 Naslednje zahteve se uporabljajo za sisteme, samostojne tehnične enote in (neobvezno) za sestavne dele eCall, vgrajene v vozilo, kot storitev številke 112, ki se uporabljajo v povezavi s sistemom TPS za klic eCall, vgrajenim v vozilu.
1.2 Zahteve glede delovanja
1.2.1 Dokler je sistem TPS aktiviran in deluje, je sistem kot storitev številke 112 deaktiviran.
1.2.2 Sistem kot storitev številke 112 se samodejno sproži, če se je sistem TPS sprožil, vendar ne deluje.
1.3 Zahteve glede dokumentacije
1.3.1 Proizvajalec tehnični službi predloži razlago konstrukcijsko določenih ukrepov, ki so vgrajeni v sistem TPS za zagotovitev samodejne sprožitve sistema kot storitve številke 112 („nadomestni postopek“), če sistem TPS ne deluje. V tej dokumentaciji mora biti opisan mehanizem preklopa.
1.3.2 Dokumentacija mora biti podprta z analizo, v kateri so splošno prikazani vsi pogoji glede okvare strojne ali programske opreme, zaradi katerih sistem TPS ne bi mogel opraviti uspešnega klica, in v kateri je pojasnjeno, kako bi se vedel sistem TPS, če bi prišlo do take okvare.
Ta analiza lahko temelji na analizi možnih napak in njihovih posledic (Failure Mode and Effect Analysis – FMEA), analizi drevesa napak (Fault Tree Analysis – FTA) ali katerem koli podobnem postopku, za katerega sta se dogovorila tehnična služba in proizvajalec.
Izbrane analitične pristope določi in izvaja proizvajalec, ki jih ob homologaciji da na voljo tehnični službi za pregled.
2. Preskusni postopek
2.1 Namen postopka preskusa soobstoja sistema TPS
Namen tega preskusnega postopka je pri sistemu eCall, vgrajenem v vozilo, ki se bo uporabljal v povezavi s sistemom TPS za klic eCall, vgrajenim v vozilu, preveriti, ali hkrati deluje samo en sistem in ali se sistem kot storitev številke 112 sproži samodejno, če sistem TPS ne deluje.
2.2 Preskusi, navedeni v nadaljevanju, se izvedejo z nameščenim sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, ali reprezentativno razporeditvijo delov.
2.3 Z ročno sproženim preskusnim klicem se preveri, ali je sistem kot storitev številke 112 deaktiviran, dokler je aktiven sistem TPS.
2.3.1 Pred izvedbo preskusnega klica zagotovite:
(a) |
da se bo za vsak poskusni klic uporabil eden od postopkov za povezavo, definiranih v točki 2.7 Priloge I k tej uredbi, v skladu z dogovorom med tehnično službo in proizvajalcem; |
(b) |
da je za sprejem klica eCall, ki ga odda sistem kot storitev številke 112, na razpolago posebna poskusna točka centra za obveščanje; |
(c) |
da je za sprejem klica, ki ga odda sistem TPS, na razpolago posebna preskusna točka TPSP; |
(d) |
da lažnega klica eCall v dejanski center za obveščanje ni mogoče opraviti preko delujočega omrežja in |
(e) |
da je stikalo vozila za vžig ali glavno kontrolno stikalo vklopljeno. |
2.3.2 Opravite preskusni klic (v načinu potiska) z uporabo ročnega sprožilca sistema TPS.
2.3.3 Preverite:
(a) |
da je bil vzpostavljen klic s preskusno točko TPSP, in sicer z zapisom preskusne točke TPSP, iz katerega je razvidno, da je prejel sprožitveni signal za klic, ali z uspešno glasovno povezavo s preskusno točko TPSP in |
(b) |
da ni prišlo do poskusa izvedbe ali do vzpostavitve klica eCall s preskusno točko centra za obveščanje, in sicer z zapisom preskusne točke centra za obveščanje, iz katerega je razvidno, da ni prejel sprožitvenega signala za klic eCall. |
2.3.4 Izbrišite preskusni klic z ustreznim ukazom preskusne točke centra za obveščanje (npr. „prekini“).
2.3.5 Če poskus klica sistema TPS med preskusom ni uspešen, se lahko preskusni postopek ponovi.
2.4 Nadomestni postopek se preveri z ročno sprožitvijo preskusnega klica do posebne preskusne točke centra za obveščanje v pogojih, v katerih TPS sistem ne deluje.
2.4.1 Sistem TPS spremenite tako, da bo simuliral okvaro, ki jo izbere homologacijski organ in zaradi katere se izvede nadomestni postopek na podlagi dokumentacije, ki jo zagotovi proizvajalec.
2.4.2 Pred izvedbo preskusnega klica zagotovite:
(a) |
da se bo za vsak preskusni klic uporabil eden od postopkov za povezavo, opredeljenih v točki 2.7 Priloge I k tej uredbi v skladu z dogovorom med tehnično službo in proizvajalcem; |
(b) |
da je za sprejem klica eCall, ki ga odda sistem kot storitev številke 112, na razpolago posebna preskusna točka centra za obveščanje; |
(c) |
da lažnega klica eCall v dejanski center za obveščanje ni mogoče opraviti preko delujočega omrežja in |
(d) |
da je stikalo vozila za vžig ali glavno kontrolno stikalo vklopljeno. |
2.4.3 Opravite preskusni klic (v načinu potiska) z uporabo ročnega sprožilca sistema TPS.
2.4.4 Preverite, ali je sistem kot storitev številke 112 vzpostavil klic eCall, in sicer z zapisom preskusne točke centra za obveščanje, iz katerega je razvidno, da je prejel sprožitveni signal za klic eCall.
2.4.5 Izbrišite preskusni klic z ustreznim ukazom poskusne točke centra za obveščanje (npr. „prekini“).
2.5 Postopki povezave
Uporabljajo se postopki povezave, opredeljeni v točki 2.7 Priloge I k tej uredbi.
PRILOGA V
Samodejni sprožilni mehanizem
1. Zahteve
1.1 Za vozila, v katerih je nameščen sistem eCall, vgrajen v vozilo, veljajo zahteve, navedene v nadaljevanju.
1.2 Zahteve glede dokumentacije
1.2.1 Proizvajalec predloži izjavo, s katero potrdi, da strategija za sprožitev samodejnega klica eCall zagotavlja sprožitev tudi v konfiguracijah prometne nesreče, ki se razlikujejo od trčenj, simuliranih v veljavnih preskusih trka v polnem obsegu v pravilnikih ZN št. 94 in 95, ali so manj resne od njih.
1.2.2 Proizvajalec izbere tipologijo in resnost trka ter dokaže, da je bistveno drugačna od preskusov trka v polnem obsegu.
1.2.3 Homologacijskemu organu predloži pojasnilo in tehnično dokumentacijo, iz katere je na splošno razvidno, kako se to doseže.
1.2.3.1 Za zadovoljivo se šteje dokumentacija, iz katere je po oceni homologacijskega organa v zadostni meri razvidno, da se z aktivacijo pomožnih omejevalnih sistemov in stopnjo resnosti, izbrano po proizvajalčevi presoji, sproži samodejen klic eCall.
1.2.3.2 Dokumentacija, iz katere je po oceni homologacijskega organa v zadostni meri razvidna strategija za preprečevanje neupravičenih klicev eCall v primeru trčenj s stopnjo resnosti, ki se ne šteje za hudo nesrečo. Predložiti je treba tudi analizo delovanja ob okvari, iz katere je razvidno, da se klic eCall ne sproži zaradi napak v strojni ali programski opremi.
1.2.3.3 To povezavo je mogoče dokazati npr. z risbami kontrolne enote zračne blazine, zapisi podatkov o specifikacijah, risbami občutljivosti, diagrami ustreznih tokokrogov ali podobnimi dokumenti, ki bi jim bili po oceni homologacijskega organa enakovredni.
1.2.3.4 Razširjeni dokumentacijski paket ostane strogo zaupen. Hrani ga lahko homologacijski organ ali pa ga po presoji homologacijskega organa obdrži proizvajalec. Če dokumentacijo hrani proizvajalec, jo homologacijski organ po pregledu in odobritvi označi in datira. Dokumentacija je homologacijskemu organu na voljo za pregled v času homologacije ali kadar koli med veljavnostjo homologacije.
PRILOGA VI
Tehnične zahteve za združljivost sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, s storitvami sistemov Galileo in EGNOS za določanje položaja
1. Zahteve
1.1 Zahteve glede združljivosti
1.1.1 Za „združljivost s sistemom Galileo“ se šteje sprejem in obdelava signalov iz odprte storitve sistema Galileo ter njihova uporaba za izračun dokončnega položaja.
1.1.2 Za „združljivost s sistemom EGNOS“ je potreben sprejem popravkov iz odprte storitve sistema EGNOS ter njihova uporaba na signalih GNSS, zlasti GPS.
1.1.3 Združljivost sistema eCall, vgrajenega v vozilo, s storitvami določanja položaja, ki jih nudita sistema Galileo in EGNOS, mora biti skladna z zmožnostmi določanja položaja iz oddelka 1.2 in se dokaže z izvedbo preskusnih metod iz oddelka 2.
1.1.4 Preskusne metode iz oddelka 2.2 se lahko izvedejo na enoti eCall z zmožnostjo naknadne obdelave ali neposredno na sprejemniku GNSS, ki je sestavni del sistema eCall.
1.2 Zahteve glede delovanja
1.2.1 Sprejemnik GNSS mora biti zmožen oddati navigacijsko rešitev v formatu protokola NMEA-0183 (sporočilo RMC, GGA, VTG, GSA in GSV). Nastavitev sistema eCall za sporočila NMEA-0183 mora biti opisana v navodilih za uporabo.
1.2.2 Sprejemnik GNSS, ki je sestavni del sistema eCall, mora biti zmožen sprejemati in obdelovati posamezne signale GNSS v pasu L1/E1 od najmanj dveh globalnih satelitskih navigacijskih sistemov, vključno s sistemoma Galileo in GPS.
1.2.3 Sprejemnik GNSS, ki je sestavni del sistema eCall, mora biti zmožen sprejemati in obdelovati kombinirane signale GNSS v pasu L1/E1 od najmanj dveh globalnih satelitskih navigacijskih sistemov, vključno s sistemoma Galileo in GPS, kot tudi SBAS.
1.2.4 Sprejemnik GNSS, ki je sestavni del sistema eCall, mora biti sposoben zagotoviti informacije o določitvi položaja v koordinatnem sistemu WGS-84.
1.2.5 Vodoravna napaka v določitvi položaja je lahko največ:
— |
v pogojih odprtega neba: 15 metrov s stopnjo zaupanja 0,95 verjetnosti z natančnostjo določitve položaja (PDOP) v razponu 2,0 do 2,5; |
— |
v pogojih na mestni ulici med visokimi zgradbami: 40 metrov s stopnjo zaupanja 0,95 verjetnosti z natančnostjo določitve položaja (PDOP) v razponu 3,5 do 4,0. |
1.2.6 Zagotoviti je treba naslednje zahteve za točnost:
— |
razpon hitrosti od 0 do [140] km/h; |
— |
razpon linearnega pospeška od 0 do [2] G. |
1.2.7 Čas od zagona v „hladnem“ načinu do prve zaznave lokacije je največ
— |
60 sekund za raven signala na nivoju do minus 130 dBm; |
— |
300 sekund za raven signala na nivoju do minus 140 dBm. |
1.2.8 Čas ponovne pridobitve signala GNSS po prekinitvi za 60 sekund na nivoju signala do minus 130 dBm je največ 20 sekund od trenutka ponovne vidnosti navigacijskega satelita.
1.2.9 Občutljivost na vhodu sprejemnika je:
— |
čas odkrivanja signalov GNSS (hladni zagon) je lahko največ 3 600 sekund pri ravni signala na vhodu antene sistema eCall na nivoju minus 144 dBm; |
— |
sledenje signalom GNSS in izračun navigacijske rešitve sta na razpolago najmanj 600 sekund pri ravni signala na vhodu antene sistema eCall na nivoju minus 155 dBm; |
— |
ponovna pridobitev signalov GNSS in izračun navigacijske rešitve sta možna in ne presegata 60 sekund pri nivoju signala na vhodu antene sistema eCall minus 150 dBm; |
1.2.10 Sprejemnik GNSS mora biti zmožen prejeti določitev položaja najmanj vsako sekundo.
2. Preskusne metode
2.1 Preskusni pogoji
2.1.1 Predmet preskusa je sistem eCall, ki zajema sprejemnik GNSS in anteno GNSS z navedbo navigacijskih lastnosti in značilnosti preskušanega sistema.
2.1.2 Na razpolago morajo biti najmanj trije preskusni vzorci sistema eCall, ki jih je mogoče preskusiti vzporedno.
2.1.3 Sistem eCall se za preskus zagotovi z vgrajeno SIM-kartico, navodili za uporabo in programsko opremo (na elektronskem mediju).
2.1.4 Priloženi dokumenti morajo vsebovati naslednje podatke:
— |
serijsko številko naprave, |
— |
različico strojne opreme, |
— |
različico programske opreme, |
— |
identifikacijsko številko ponudnika naprave, |
— |
ustrezno tehnično dokumentacijo za izvedbo preskusa. |
2.1.5 Preskusi se izvajajo v običajnih podnebnih pogojih v skladu s standardom ISO 16750-1:2006:
— |
temperatura zraka 23 (± 5) °C; |
— |
relativna zračna vlažnost od 25 % do 75 %. |
2.1.6 Preskusi sistema eCall glede sprejemnika GNSS se izvajajo s preskusno in dodatno opremo iz preglednice 1.
Preglednica 1
Priporočeni seznam merilnih instrumentov, preskusne in dodatne opreme
Ime opreme |
Zahtevane tehnične lastnosti preskusne opreme |
|||||||
Območje skale |
Natančnost skale |
|||||||
Simulator signalov globalnih satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in GPS |
število simuliranih signalov: vsaj 12 |
srednji kvadratni odklon naključne komponente točnosti psevdorazpona za satelite sistemov Galileo in GPS:
|
||||||
Digitalna štoparica |
največji obseg štetja: 9 ur, 59 minut, 59,99 sekund. |
dnevna variabilnost pri 25 (± 5) °С največ 1,0 sekunde. časovna diskretnost: 0,01 sekunde. |
||||||
Vektorski analizator vezij |
frekvenčno območje: 300 kHz ... 4 000 kHz dinamično območje: (minus 85 ... 40) dB |
natančnost F = ± 1·10–6 kHz natančnost D = (0,1 ... 0,5) dB |
||||||
Nizkošumni ojačevalec |
frekvenčno območje: 1 200 ... 1 700 MHz koeficient šuma: največ 2,0 dB koeficient ojačitve ojačevalca 24 dB |
|
||||||
Slabilnik 1 |
dinamično območje: (0 ... 11) dB |
natančnost ± 0,5 dB |
||||||
Slabilnik 2 |
dinamično območje: (0 ... 110) dB |
natančnost ± 0,5 dB |
||||||
Vir energije |
območje nastavitve napetosti enosmernega toka: od 0,1 do 30 voltov |
natančnost V = ± 3 % |
||||||
moč toka izhodne napetosti: najmanj 3 ampere |
natančnost A = ± 1 % |
|||||||
Opomba: lahko se uporabijo druge, podobne vrste opreme, ki omogočajo določitev značilnosti z zahtevano natančnostjo. |
2.1.7 Če ni določeno drugače, se signal GNSS ravna po vzorcu „odprtega neba“, kot je prikazano na sliki 1.
Slika 1
Opredelitev odprtega neba
Cona |
Razpon elevacije (v stopinjah) |
Razpon azimuta (v stopinjah) |
A |
0–5 |
0–360 |
Ozadje |
področje zunaj cone A |
2.1.8 Diagram odprtega neba – slabljenje:
|
0 dB |
A |
– 100 dB ali signal izključen |
2.2 Preskusni postopki
2.2.1 Preskus oddajanja sporočil NMEA-0183
2.2.1.1 Povežite, kot je prikazano na sliki 2.
Slika 2
Diagram preskuševalne naprave
2.2.1.2 Pripravite in vključite sistem eCall. S pomočjo navodil za uporabo in razvijalskega programa nastavite sprejemnik GNSS za sprejem signalov sistemov Galileo, GPS in SBAS. Nastavite sprejemnik GNSS za oddajanje sporočil NMEA-0183 (sporočila RMC, GGA, VTG, GSA in GSV).
2.2.1.3 Nastavite simulator po navodilih za uporabo simulatorja. Poženite skript simulatorja s parametri iz preglednice 2 za signale sistemov Galileo, GPS in SBAS.
Preglednica 2
Glavni parametri simulacijskega skripta za statični scenarij
Simulirani parameter |
vrednost |
||||||
Trajanje preskusa, ur:min:sek |
01:00:00 |
||||||
Izhodna frekvenca |
1 herc |
||||||
Lokacija klica eCall |
katera koli točka na kopnem v območju zemljepisne širine 80 °N in 80 °S v koordinatnem sistemu WGS-84 |
||||||
Troposfera: |
standardni vnaprej opredeljeni model simulatorja GNSS |
||||||
Ionosfera: |
standardni vnaprej opredeljeni model simulatorja GNSS |
||||||
Vrednost PDOP v preskusnem intervalu |
2,0 ≤ PDOP ≤ 2,5 |
||||||
Simulirani signali |
|
||||||
Moč signala: |
|
||||||
|
minus 135 dBm; |
||||||
|
minus 138,5 dBm. |
||||||
Število simuliranih satelitov: |
|
2.2.1.4 Z ustreznim serijskim vmesnikom vzpostavite povezavo med sistemom eCall in PC. Preverite možnost prejemanja navigacijskih informacij preko protokola NMEA-0183. Vrednost polja 6 v sporočilih GGA je nastavljena na „2“.
2.2.1.5 Rezultati preskusa se štejejo za zadovoljive, če se v vseh vzorcih klica eCall sprejmejo navigacijske informacije preko protokola NMEA-0183.
2.2.1.6 Preskus oddajanja sporočil NMEA-0183 in ocena natančnosti določanja položaja v samostojnem statičnem načinu se lahko kombinirata.
2.2.2 Ocena natančnosti določanja položaja v samostojnem statičnem načinu.
2.2.2.1 Povežite, kot je prikazano na sliki 2.
2.2.2.2 Pripravite in vključite sistem eCall. S pomočjo razvijalskega programa zagotovite, da bo sprejemnik GNSS nastavljen za sprejem kombiniranih signalov sistemov Galileo, GPS in SBAS. Nastavite sprejemnik GNSS za oddajanje sporočil v skladu s protokolom NMEA-0183 (sporočila GGA, RMC, VTG, GSA in GSV).
2.2.2.3 Nastavite simulator v skladu z navodili za uporabo. Poženite skript simulacije kombiniranih signalov sistemov Galileo, GPS in SBAS s parametri, nastavljenimi v skladu s preglednico 2.
2.2.2.4 Nastavite zapisovanje sporočil NMEA-0183 po prejemu navigacijske rešitve. Do končanja simulacijskega skripta sprejemnik GNSS zapisuje sporočila NMEA-0183 v datoteko.
2.2.2.5 Po prejemu navigacijske rešitve nastavite zapisovanje sporočil NMEA-0183, ki jih pošilja sprejemnik GNSS, v datoteko, in sicer do končanja simulacijskega skripta.
2.2.2.6 Pridobite koordinate: zemljepisna širina (B) in dolžina (L) v sporočilih GGA (RMC).
2.2.2.7 Izračunajte sistemsko netočnost ugotovitve koordinat v stacionarnih intervalih z enačbama (1) in (2), na primer za koordinato zemljepisne širine (B):
(1) |
ΔB(j) = B(j) – B truej, |
(2) |
|
— |
Btruej je dejanska vrednost koordinate B v trenutku j, v ločnih sekundah. |
— |
B(j) je vrednost koordinate B v trenutku j, ki jo ugotovi sprejemnik GNSS, v ločnih sekundah. |
— |
N je število sporočil GGA (RMC), prejetih med preskusom sprejemnika GNSS. |
2.2.2.8 Na podoben način izračunajte sistemsko netočnost koordinate L (zemljepisna dolžina).
2.2.2.9 Izračunajte vrednost standardnega odstopanja (SD) z enačbo (3) za koordinato:
(3) |
|
2.2.2.10 Na podoben način izračunajte vrednost SD za koordinato L (zemljepisna dolžina).
2.2.2.11 Izračunane koordinate in vrednosti SD ugotovljene zemljepisne širine in dolžine pretvorite iz ločnih sekund v metre z enačbami (4)–(5).
2.2.2.12 Za zemljepisno širino:
(4-1) |
|
(4-2) |
|
2.2.2.13 Za zemljepisno dolžino:
(5-1) |
|
(5-2) |
|
— а– velika polos elipsoida, v metrih,
— e– prva izsrednost, (0 – 1),
— φ– ugotovljena vrednost zemljepisne dolžine, radians.
2.2.2.14 Izračunajte napako pri določitvi vodoravnega položaja z enačbo (6):
(6) |
|
2.2.2.15 Ponovite preskusne postopke iz 2.2.2.3–2.2.2.14 za signale GNSS sistema Galileo s parametri simulacije iz preglednice 2.
2.2.2.16 Ponovite preskusne postopke iz 2.2.2.3–2.2.2.14 samo za signale GNSS sistema GPS s parametri simulacije iz preglednice 2.
2.2.2.17 Ponovite preskusne postopke iz 2.2.2.3–2.2.2.16 z drugimi vzorci sistema eCall, ki so bili dani na razpolago za preskus.
2.2.2.18 Ugotovite povprečne vrednosti v skladu s (6), ki so bile pridobljene za vse preskušene vzorce sistema eCall.
2.2.2.19 Rezultati testa se štejejo za zadovoljive, če napake vodoravnega določanja položaja, opredeljene v enačbi (6), pridobljene z vzorci eCall, v pogojih odprtega neba ne presegajo 15 metrov s stopnjo zaupanja 0,95 verjetnosti za vse simulacijske skripte.
2.2.3 Ocena natančnosti določanja položaja v samostojnem dinamičnem načinu.
2.2.3.1 Ponovite preskusne postopke iz oddelka 2.2.2, pri čemer postopke iz 2.2.2.15–2.2.2.16 opravite s simulacijskim skriptom za premikanje pri manevriranju v skladu s preglednico 3.
Preglednica 3
Glavni parametri simulacijskega skripta za premikanje pri manevriranju
Simulirani parameter |
Vrednost |
||||||
Trajanje preskusa, ur:min:sek |
01:00:00 |
||||||
Izhodna frekvenca |
1 herc |
||||||
Lokacija klica eCall |
katera koli točka na kopnem v območju zemljepisne širine 80 °N in 80 °S v koordinatnem sistemu WGS-84 |
||||||
Model premikanja: |
premikanje pri manevriranju |
||||||
|
140 |
||||||
|
500 |
||||||
|
0,2 |
||||||
Troposfera: |
standardni vnaprej opredeljeni model simulatorja GNSS |
||||||
Ionosfera: |
standardni vnaprej opredeljeni model simulatorja GNSS |
||||||
Vrednost PDOP v preskusnem časovnem intervalu |
2,0 ≤ PDOP ≤ 2,5 |
||||||
Simulirani signali |
kombinirani Galileo/GPS/SBAS |
||||||
Moč signala: |
|
||||||
|
minus 135 dBm; |
||||||
|
minus 138,5 dBm. |
||||||
Število simuliranih satelitov: |
|
2.2.3.2 Ugotovite povprečne vrednosti v skladu s (6), ki so bile pridobljene za vse preskušene vzorce sistema eCall.
2.2.3.3 Rezultati testa se štejejo za zadovoljive, če napake vodoravnega določanja položaja, pridobljene z vsemi vzorci eCall, v pogojih odprtega neba ne presegajo 15 metrov s stopnjo zaupanja 0,95 verjetnosti.
2.2.4 Premikanje na območjih brez signala, območjih z občasnim sprejemom in na mestnih ulicah med visokimi zgradbami.
2.2.4.1 Ponovite preskusne postopke iz oddelka 2.2.3 za simulacijski skript za premikanje na območjih brez signala in območjih z občasnim sprejemom navigacijskih signalov (v skladu s preglednico 4) z vzorcem signala za položaj na mestni ulici med visokimi zgradbami, opisanim na sliki 3.
Preglednica 4
Glavni parametri premikanja na območjih brez signala in območjih z občasnim sprejemom navigacijskih signalov
Simulirani parameter |
Vrednost |
||||||
Trajanje preskusa, ur:min:sek |
01:00:00 |
||||||
Izhodna frekvenca |
1 herc |
||||||
Lokacija klica eCall |
katera koli točka na kopnem v območju zemljepisne širine 80 °N in 80 °S v koordinatnem sistemu WGS-84 |
||||||
Model premikanja: |
premikanje pri manevriranju |
||||||
|
140 |
||||||
|
500 |
||||||
|
0,2 |
||||||
Vidnost satelita: |
|
||||||
|
300 |
||||||
|
600 |
||||||
Troposfera: |
standardni vnaprej opredeljeni model simulatorja GNSS |
||||||
Ionosfera: |
standardni vnaprej opredeljeni model simulatorja GNSS |
||||||
Vrednost PDOP v preskusnem časovnem intervalu |
3,5 ≤ PDOP ≤ 4,0 |
||||||
Simulirani signali |
kombinirani Galileo/GPS/SBAS |
||||||
Moč signala: |
|
||||||
|
minus 135 dBm; |
||||||
|
minus 138,5 dBm. |
||||||
Število simuliranih satelitov: |
|
Slika 3
Opredelitev položaja na mestni ulici med visokimi zgradbami
Cona |
Razpon elevacije (v stopinjah) |
Razpon azimuta (v stopinjah) |
A |
0–5 |
0–360 |
B |
5–30 |
210–330 |
C |
5–30 |
30–150 |
Ozadje |
Področje zunaj con A, B in C |
2.2.4.2 Diagram položaja na mestni ulici med visokimi zgradbami – slabljenje:
|
0 dB |
B |
– 40 dB |
C |
– 40 dB |
A |
– 100 dB ali signal izključen |
2.2.4.3 Rezultati testa se štejejo za zadovoljive, če napake vodoravnega določanja položaja, pridobljene z vsemi vzorci eCall, v pogojih na mestni ulici med visokimi zgradbami ne presegajo 40 metrov s stopnjo zaupanja 0,95 verjetnosti.
2.2.5 Preskus od zagona v „hladnem“ načinu do prve zaznave lokacije
2.2.5.1 Pripravite in vključite sistem eCall. S pomočjo razvijalskega programa zagotovite, da bo modul GNSS nastavljen za sprejem signalov sistemov Galileo in GPS.
2.2.5.2 Iz sprejemnika GNSS izbrišite vse podatke o položaju, hitrosti, času, almanahu in efemeridah.
2.2.5.3 Nastavite simulator po navodilih za uporabo simulatorja. Poženite skript simulatorja s parametri iz preglednice 2 za signale sistemov Galileo, GPS in SBAS z ravnijo signala minus 130 dBm.
2.2.5.4 S štoparico izmerite časovni interval med začetkom simuliranja signala in prvim rezultatom navigacijske rešitve.
2.2.5.5 Preskusne postopke v skladu z 2.2.5.2–2.2.5.4 opravite najmanj desetkrat.
2.2.5.6 Izračunajte povprečni čas do prve zaznave lokacije v hladnem zagonskem načinu na podlagi meritev za vse vzorce klica eCall, ki so bili dani na razpolago za preskus.
2.2.5.7 Šteje se, da je rezultat preskusa pozitiven, če povprečni čas do prve zaznave lokacije, izračunan v skladu z 2.2.5.6, ne presega 60 sekund ob nivoju signala do minus 130 dBm za vse simulirane signale.
2.2.5.8 Ponovite preskusni postopek v skladu z 2.2.5.1–2.2.5.5 z nivojem signala minus 140 dBm.
2.2.5.9 Šteje se, da je rezultat preskusa v skladu z 2.2.5.8 pozitiven, če povprečni čas do prve zaznave lokacije, izračunan v skladu z 2.2.5.6, ne presega 300 sekund ob nivoju signala do minus 140 dBm za vse simulirane signale.
2.2.6 Preskus časa ponovne pridobitve sledilnega signala po prekinitvi, dolgi 60 sekund.
2.2.6.1 Pripravite in vključite sistem eCall po navodilih za uporabo. S pomočjo razvijalskega programa zagotovite, da bo sprejemnik GNSS nastavljen za sprejem signalov sistemov Galileo in GPS.
2.2.6.2 Nastavite simulator po navodilih za uporabo simulatorja. Poženite skript simulatorja s parametri iz preglednice 2 za signale sistemov Galileo, GPS in SBAS z ravnijo signala minus 130 dBm.
2.2.6.3 Počakajte 15 minut in se prepričajte, da je sprejemnik GNSS izračunal položaj sistema eCall.
2.2.6.4 Odklopite anteno sistema GNSS od sistema eCall in jo po 60 sekundah znova priklopite. S štoparico izmerite časovni interval med trenutkom vzpostavitve kabelske povezave in ponovno vzpostavitvijo sledenja satelitom ter izračunom navigacijske rešitve.
2.2.6.5 Preskusne postopke v skladu z 2.2.6.4 ponovite najmanj desetkrat.
2.2.6.6 Izračunajte povprečni čas, v katerem sistem eCall ponovno pridobi satelitski sledilni signal, za vse opravljene meritve in vzorce sistema eCall, ki so bili dani na razpolago za preskus.
2.2.6.7 Šteje se, da je rezultat preskusa pozitiven, če povprečni čas ponovne pridobitve signala po prekinitvi, dolgi 60 sekund, merjen v skladu z 2.2.6.6, ne presega 20 sekund.
2.2.7 Preskus občutljivosti sprejemnika GNSS v načinu hladnega zagona, načina sledenja in scenarija ponovne pridobitve signala.
2.2.7.1 Vključite vektorski analizator vezij. Kalibrirajte ga po navodilih za uporabo.
2.2.7.2 Vzpostavite diagram v skladu s sliko 4.
Slika 4
Diagram kalibracije poti
2.2.7.3 Na slabilnikih nastavite slabljenje poti ničelnega signala. Izmerite frekvenčni odziv za dano pot signala v pasu E1/L1 sistema Galileo oziroma GPS. Zabeležite povprečni faktor poti prenosa v (dB) v tem frekvenčnem pasu.
2.2.7.4 Zvežite tokokrog, kot je prikazano na sliki 5.
Slika 5
Razporeditev za oceno občutljivosti modula GNSS
2.2.7.5 Pripravite in vključite sistem eCall po navodilih za uporabo. S pomočjo razvijalskega programa zagotovite, da bo sprejemnik GNSS nastavljen za sprejem signalov sistemov Galileo in GPS. Izbrišite pomnilnik RAM, tako da omogočite način „hladnega“ zagona sprejemnika GNSS sistema eCall. Preverite, da so položaj, hitrost in podatki o času ponastavljeni.
2.2.7.6 Pripravite simulator signala GNSS po navodilih za uporabo. Poženite simulacijski skript signalov sistemov Galileo in GPS s parametri iz preglednice 2. Izhodno moč simulatorja nastavite na minus 144 dBm.
2.2.7.7 S štoparico izmerite časovni interval med začetkom simuliranja signala in prvim rezultatom navigacijske rešitve.
2.2.7.8 Na slabilnikih nastavite slabljenje poti signala tako, da bo signal na anteni sistema eCall enak minus 155 dBm.
2.2.7.9 S pomočjo štoparice preverite, ali sistem eCall zagotavlja navigacijsko rešitev najmanj 600 sekund.
2.2.7.10 Na slabilnikih nastavite slabljenje poti signala tako, da bo signal na anteni sistema eCall enak minus 150 dBm.
2.2.7.11 Odklopite anteno sistema GNSS od sistema eCall in jo po 20 sekundah znova priklopite.
2.2.7.12 S štoparico izmerite časovni interval med trenutkom vzpostavitve kabelske povezave in ponovno vzpostavitvijo sledenja satelitom ter izračunom navigacijske rešitve.
2.2.7.13 Šteje se, da je rezultat preskusa pozitiven, če:
— |
čas do prve zaznave lokacije v „hladnem“ zagonskem načinu, merjenem v skladu z 2.2.7.7, ne presega 3 600 sekund ob nivoju signala na antenskem vhodu sistema eCall minus 144 dBm pri vseh vzorcih klica eCall; |
— |
je navigacijska rešitev GNSS v vseh vzorcih sistema eCall na razpolago najmanj 600 sekund pri ravni signala na antenskem vhodu sistema eCall minus 155 dBm, merjeno v skladu z 2.2.7.9; |
— |
sta ponovna pridobitev signalov GNSS in izračun navigacijske rešitve pri ravni signala na antenskem vhodu sistema eCall minus 150 dBm v vseh vzorcih sistema eCall možna in da časovni interval, izmerjen v 2.2.7.12, ne presega 60 sekund. |
PRILOGA VII
Samopreskus sistema, vgrajenega v vozilo
1. Zahteve
1.1 Za vozila, v katerih je nameščen sistem eCall, vgrajen v vozilu, samostojne tehnične enote in (neobvezno) za sestavne dele veljajo zahteve, navedene v nadaljevanju.
1.2 Zahteve glede delovanja
1.2.1 Sistem eCall pri vsakem zagonu sistema izvede samopreskus.
1.2.2 Funkcija samopreskusa pregleduje vsaj tehnične postavke iz preglednice 1.
1.2.3 Če funkcija samopreskusa odkrije okvaro, se prikaže opozorilo v obliki vizualne opozorilne naprave ali opozorila v skupnem prostoru.
1.2.3.1 Med okvaro naprava ostane vklopljena.
1.2.3.2 Lahko se začasno izklopi, vendar se ponovno vklopi ob vklopu stikala vozila za vžig ali glavnega kontrolnega stikala.
1.3 Zahteve glede dokumentacije
1.3.1 Proizvajalec homologacijskim organom predloži dokumentacijo v skladu s preglednico, ki za vsako postavko vsebuje tehnično načelo, ki se uporablja za njen nadzor.
Preglednica
Predloga za informacije o funkciji samopreskusa
Postavka |
Tehnično načelo, ki se uporablja za nadzor |
Elektronska krmilna enota sistema eCall dobro deluje (npr. brez okvar notranje strojne opreme, procesor/pomnilnik je pripravljen, logična funkcija je v pričakovanem izhodiščnem stanju). |
|
Zunanja antena mobilnega omrežja je povezana. |
|
Naprava za komunikacijo z mobilnim omrežjem dobro deluje (brez okvar notranje strojne opreme, odzivna). |
|
Zunanja antena sistema GNSS je povezana. |
|
Sprejemnik GNSS dobro deluje (brez okvar notranje strojne opreme, rezultati v pričakovanem območju). |
|
Enota za nadzor trka je povezana. |
|
Brez napak v komunikaciji (napak v povezavi preko vodila) med ustreznimi sestavnimi deli v tej preglednici. |
|
Kartica SIM obstaja (velja samo, če se uporablja odstranljiva kartica SIM). |
|
Vir energije je priklopljen. |
|
Vir energije je dovolj napolnjen (prag po izbiri proizvajalca). |
|
2. Preskusni postopek
2.1 Preskus za preverjanje skladnosti funkcije samopreskusa
2.1.1 Preskus, opisan v nadaljevanju, se opravi na vozilu s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, v skladu s členom 4, na samostojni tehnični enoti v skladu s členom 6 ali (neobvezno) sestavnem delu, ki je za namene preskusa del celotnega sistema v skladu s členom 5.
2.1.2 Simulirajte okvaro sistema eCall s povzročitvijo kritične okvare ene ali več postavk, ki se nadzorujejo s funkcijo samopreskusa v skladu s tehnično dokumentacijo, ki jo je predložil proizvajalec. Postavke se izberejo po izbiri homologacijskega organa.
2.1.3 Vklopite sistem eCall (npr. tako, da stikalo vžiga postavite v položaj „vklopljeno“, ali z aktiviranjem glavnega kontrolnega stikala vozila, kakor je primerno) in preverite, ali se takoj prižge indikator nepravilnega delovanja.
2.1.4 Izklopite sistem eCall (npr. tako, da stikalo vžiga postavite v položaj „izklopljeno“ ali z deaktiviranjem glavnega kontrolnega stikala vozila, kakor je primerno) in ponovno vzpostavite normalno delovanje.
2.1.5 Vklopite sistem eCall in preverite, ali indikator nepravilnega delovanja ni prižgan oziroma ali se najprej prižge in takoj nato ugasne.
3. Sprememba tipa sistema eCall, vgrajenega v vozilo, ali samostojne tehnične enote eCall kot storitve številke 112
3.1 Če proizvajalec vloži vlogo za popravek ali razširitev obstoječe homologacije, da bi dodal alternativno anteno GNSS, elektronsko krmilno enoto, anteno mobilnega omrežja in/ali sestavne dele vira energije, ni potreben ponoven preskus sestavnih delov sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112, da bi se zahteve iz te priloge štele za izpolnjene, pod pogojem, da imajo navedeni homologirani sestavni deli vsaj enake funkcionalne lastnosti in da so zajeti v tej prilogi v skladu s členom 5(3).
PRILOGA VIII
Tehnične zahteve in preskusni postopki, povezani z zasebnostjo in varstvom podatkov
DEL I
Postopek za preverjanje nesledljivosti sistema eCall, vgrajenega v vozilo, ali samostojne tehnične enote eCall
1. Namen
1.1 Namen tega preskusnega postopka je zagotoviti, da sistemu eCall, vgrajenemu v vozilo, ali samostojni tehnični enoti eCall kot storitvi številke 112 v običajnem stanju delovanja ni mogoče slediti in da ni predmet stalnega sledenja.
2. Zahteve
2.1 Sistem eCall, vgrajen v vozilo, ali samostojna tehnična enota eCall kot storitev številke 112 ni na voljo za komunikacijo s centrom za obveščanje, če komunikacijo začne center za obveščanje.
2.2 Povezava se ne vzpostavi, ker sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 ni prijavljen v omrežju.
3. Preskusni postopek
3.1 Preskusi, navedeni v nadaljevanju, se opravijo na reprezentativni razporeditvi delov (brez karoserije vozila).
3.2 Ta preskus se opravi po uspešni vzpostavitvi povezave sistema eCall, vgrajenega v vozilu, z omrežjem in prijavi naprave, s čimer se omogoči prenos minimalnega sklopa podatkov.
3.2.1 Začetni klic v sili mora biti pred tem testom „izbrisan“ in odjavljen iz omrežja (npr. s prekinitvijo povezave), drugače bo preskusna točka centra za obveščanje imela možnost, da se poveže.
3.2.2 Pred izvedbo preskusa zagotovite, da:
(a) |
se bo za vsak preskusni klic uporabil eden od postopkov za povezavo iz točke 2.7 Priloge I k tej uredbi v skladu z dogovorom med tehnično službo in proizvajalcem; |
(b) |
je za sprejem klica eCall, ki ga odda sistem kot storitev številke 112, na razpolago posebna preskusna točka centra za obveščanje; |
(c) |
je stikalo vozila za vžig ali glavno kontrolno stikalo aktivirano; |
(d) |
da so izklopljeni vsi sistemi TPS ali storitev z dodano vrednostjo. |
3.2.3 Sistem eCall, vgrajen v vozilu, kot storitev številke 112 naj ostane vklopljen.
3.2.4 Poskusite vzpostaviti povezavo s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitvijo številke 112 preko preskusne točke centra za obveščanje.
4. Ocena
4.1 Šteje se, da je zahteva izpolnjena, če sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 ni na razpolago za komunikacijo s centrom za obveščanje, kadar poskusi vzpostaviti povezavo preskusna točka centra za obveščanje.
4.2 Če se vzpostavi povezava s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitvijo številke 112, kadar začne komunikacijo center za obveščanje, se šteje, da preskus ni bil uspešno opravljen.
DEL II
Postopek, s katerim se preveri čas, v katerem sistem eCall, vgrajen v vozilu, ali samostojna tehnična enota hrani dnevniško datoteko
1. Namen
1.1 Namen preskusnega postopka je zagotoviti, da sistem eCall, vgrajen v vozilu, osebne podatke, obdelane v skladu z Uredbo (EU) 2015/758, hrani samo toliko časa, kolikor je potrebno za reševanje nujnega primera, in da jih, ko niso več potrebni za ta namen, v celoti izbriše.
1.2 Samodejni izbris se s tem preskusom dokaže, če je razvidno, da se dnevniške datoteke sistema eCall hranijo največ 13 ur od sprožitve klica eCall.
2. Zahteve
2.1 Ob poizvedbi sistem eCall, vgrajen v vozilu, ali samostojna tehnična enota eCall v svojem pomnilniku po 13 urah od sprožitve klica eCall ne hrani več nobene evidence o klicu eCall.
3. Preskusni pogoji
3.1 Tehnični službi se omogoči dostop do dela sistema, v katerem IVS hrani dnevniške datoteke sistema eCall.
3.2 Preskus, naveden v nadaljevanju, se opravi na reprezentativni razporeditvi delov.
4. Preskusna metoda
4.1 Preskusi se izvedejo v skladu s točko 2.7 Priloge I. Za preveritev funkcionalnosti je pri teh preskusih treba opraviti preskusni klic.
4.2 13 ur po opravljenem klicu se preskuševalcu tehnične službe omogoči dostop do mesta, na katerem so v IVS shranjene dnevniške datoteke klicev eCall. To pomeni, da bo mogoče iz IVS prenesti katere koli dnevniške datoteke, da bodo na vpogled preskuševalcu.
5. Ocena
5.1 Šteje se, da je zahteva izpolnjena, če v pomnilniku sistema eCall, vgrajenega v vozilo, ni nobenih dnevniških datotek.
5.2 Če je v pomnilniku dnevniška datoteka, ki zadeva klic eCall, ki je bil opravljen pred več kot 13 urami, to pomeni, da preskus ni bil uspešno opravljen.
DEL III
Postopek, s katerim se preveri, da se podatki v notranjem pomnilniku sistema eCall, vgrajenega v vozilo, ali samostojne tehnične enote samodejno in stalno brišejo
1. Namen
1.1 Cilj tega preskusnega postopka je zagotoviti, da se osebni podatki uporabljajo samo za reševanje nujnega primera ter se samodejno in stalno brišejo iz notranjega pomnilnika sistema eCall, vgrajenega v vozilo, ali samostojne tehnične enote eCall.
1.2 V ta namen se dokaže, da so v notranjem pomnilniku sistema eCall, vgrajenega v vozilo, ali samostojne tehnične enote kot storitve številke 112 shranjene največ zadnje tri lokacije.
2. Zahteve
2.1 Ob poizvedbi sistem eCall, vgrajen v vozilu, ali samostojna tehnična enota eCall hrani največ zadnje tri lokacije vozila.
3. Preskusni pogoji
3.1 Tehnični službi se omogoči dostop do dela sistema, vgrajenega v vozilu, v katerem se v notranjem pomnilniku hranijo podatki o lokaciji vozila.
3.2 Preskus, naveden v nadaljevanju, se opravi na reprezentativni razporeditvi delov.
4. Preskusna metoda
4.1 Preskuševalcu tehnične službe se omogoči dostop do mesta v notranjem pomnilniku sistema, vgrajenega v vozilu, na katerem se hranijo podatki o lokaciji vozila. To pomeni, da bo mogoče iz sistema, vgrajenega v vozilu, prenesti shranjene lokacije, da bodo na vpogled preskuševalcu.
5. Ocena
5.1 Šteje se, da je zahteva izpolnjena, če so v pomnilniku sistema eCall, vgrajenega v vozilo, shranjene največ zadnje tri lokacije.
5.2 Če so shranjene več kot tri lokacije, se šteje, da preskus ni bil uspešno opravljen.
DEL IV
Postopek, s katerim se preveri, da ne prihaja do izmenjave osebnih podatkov med sistemom eCall, vgrajenim v vozilu, ali samostojno tehnično enoto eCall in sistemi za storitve, ki jih ponujajo tretje strani.
1. Namen
1.1 S tem preskusnim postopkom se zagotovi, da so sistem eCall, vgrajen v vozilo, ali samostojna tehnična enota eCall kot storitev številke 112 in dodatne sistemske funkcije, ki zagotavljajo klic eCall ali storitev z dodano vrednostjo, zasnovane tako, da med njimi v nobenem trenutku ni možna izmenjava osebnih podatkov.
2. Zahteve
2.1 Naslednje zahteve se uporabljajo za sisteme eCall, vgrajene v vozilo, ali samostojne tehnične enote eCall, ki se uporabljajo v povezavi s funkcijo TPS za sistem eCall, vgrajen v vozilo.
2.2 Zahteve glede delovanja
2.2.1 Med sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, ali samostojno tehnično enoto kot storitvijo številke 112 in dodatno funkcijo sistema, ki zagotavlja storitev TPS za klic eCall ali storitev z dodano vrednostjo, ne prihaja do izmenjave osebnih podatkov.
2.2.2 Po klicu eCall, ki je bil opravljen preko sistema eCall, vgrajenega v vozilo, ali samostojne tehnične enote eCall kot storitve številke 112, ni v pomnilniku sistema TPS za klic eCall ali storitve z dodano vrednostjo nobenega dnevniškega zapisa o tem klicu eCall.
3. Preskusni postopek
3.1 Preskusi, navedeni v nadaljevanju, se izvedejo z nameščenim sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, ali reprezentativno razporeditvijo delov.
3.2 Za čas preskusnega klica je sistem TSP onemogočen.
3.2.1 Pred izvedbo preskusnega klica zagotovite, da:
(a) |
se bo za vsak poskusni klic uporabil eden od postopkov za povezavo iz točke 2.7 Priloge I k tej uredbi v skladu z dogovorom med tehnično službo in proizvajalcem; |
(b) |
je za sprejem klica eCall, ki ga odda sistem kot storitev številke 112, na razpolago posebna preskusna točka centra za obveščanje; |
(c) |
lažnega klica eCall v dejanski center za obveščanje ni mogoče opraviti preko delujočega omrežja in |
(d) |
je stikalo vozila za vžig ali glavno kontrolno stikalo aktivirano. |
3.2.2 Opravite preskusni klic (v načinu potiska) z uporabo ročnega sprožila sistema, pri čemer je sistem TPS onemogočen.
3.2.3 Preverite, ali je bil vzpostavljen klic s preskusno točko centra za obveščanje, in sicer z zapisom preskusne točke centra za obveščanje, iz katerega je razvidno, da je prejel sprožitveni signal za klic, ali z uspešno glasovno povezavo s preskusno točko centra za obveščanje.
3.2.4 Izbrišite preskusni klic z ustreznim ukazom poskusne točke centra za obveščanje (npr. „prekini“).
3.2.5 Če poskus klica sistema kot storitve številke 112 med preskusom ni uspešen, se lahko preskusni postopek ponovi.
3.3 Neobstoj dnevniške datoteke v sistemu TPS se preveri z dostopom do dela sistema, v katerem so shranjene dnevniške datoteke klicev eCall.
3.3.1 Preskuševalcu tehnične službe se omogoči dostop do mesta v notranjem pomnilniku IVS, na katerem se hranijo dnevniške datoteke klicev eCall. To pomeni, da bo mogoče iz IVS prenesti katere koli dnevniške datoteke, da bodo na vpogled preskuševalcu.
3.3.2 Šteje se, da je zahteva izpolnjena, če v pomnilniku sistema TPS za sistem eCall, vgrajen v vozilu, ni nobenih dnevniških datotek.
3.3.3 Če je v pomnilniku TPS dnevniška datoteka, ki zadeva klic eCall, ki je bil opravljen preko sistema kot storitve številke 112, se šteje, da preskus ni bil uspešno opravljen.
3.4 Postopki povezave
Uporabljajo se postopki povezave, opredeljeni v točki 2.7 Priloge I k tej uredbi.
PRILOGA IX
Razredi vozil, navedeni v členu 2
Neprebojna vozila kategorij M1 in N1, kot so opredeljena v točki 5.2 dela A Priloge II k Direktivi 2007/46/EC, opremljena z ojačano varnostno zasteklitvijo razreda BR 7 v skladu s klasifikacijo po evropskem standardu EN 1063:2000 (Preskus in razvrstitev za balistično varnostno zasteklitev) in z deli karoserije, ki so skladni z evropskim standardom EN 1522:1999 (Odpornost proti izstrelkom iz strelnega orožja pri oknih, vratih, polknih in roletah), če navedena vozila zaradi svojega posebnega namena ne morejo izpolniti zahtev iz Uredbe (EU) 2015/758 in te uredbe.
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/86 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/80
z dne 16. januarja 2017
o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 329/2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 329/2007 z dne 27. marca 2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (1) in zlasti člena 13(1)(d) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
V Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 329/2007 so na seznam uvrščene osebe, subjekti in organi, ki jih je določil Odbor za sankcije ali Varnostni svet Združenih narodov (VSZN), za njih pa velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
(2) |
Odbor Varnostnega sveta, ustanovljen v skladu z resolucijo 1718 (2006), je 17. decembra 2016 odločil, da pet plovil iz Priloge III k resoluciji 2270 (2016) v skladu z odstavkom 23 iste resolucije niso gospodarski viri, ki jih nadzoruje ali upravlja družba Ocean Maritime Management, in zato zanje ne velja zamrznitev sredstev, uvedena z odstavkom 8(d) resolucije 1718 (2006). |
(3) |
Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 329/2007 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga IV k Uredbi (ES) št. 329/2007 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. januarja 2017
Za Komisijo
V imenu predsednika
Vršilec dolžnosti vodje Službe za instrumente zunanje politike
(1) UL L 88, 29.3.2007, str. 1.
PRILOGA
V Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 329/2007 se vnos pod naslovom „Pravne osebe, subjekti in organi“: „Ocean Maritime Management Company, Limited (OMM) (tudi OMM). Naslov: (a) Donghung Dong, Central District, PO Box 120, Pyongyang, DPRK; (b) Dongheung-dong Changgwang Street, Chung-Ku, PO Box 125, Pyongyang, DPRK. Drugi podatki: (a) Številka Mednarodne pomorske organizacije (IMO): 1790183; (b) Družba Ocean Maritime Management Company, Limited je imela ključno vlogo pri organizaciji pošiljke skritega orožja in sorodnega materiala s Kube v DLRK julija 2013. S tem je družba Ocean Maritime Management Company, Limited prispevala k dejavnostim, prepovedanim na podlagi resolucij, pri čemer je zlasti kršila embargo na orožje, uveden z Resolucijo 1718 (2006), kakor je bila spremenjena z Resolucijo 1874 (2009), prispevala pa je tudi k izogibanju ukrepom, uvedenim na podlagi teh resolucij; (c) družba Ocean Maritime Management Company, Limited je upravljavec ladij z naslednjimi številkami IMO: (a) Chol Ryong (Ryong Gun Bong) 8606173, (b) Chong Bong (Greenlight) (Blue Nouvelle) 8909575, (c) Chong Rim 2 8916293, (d) Dawnlight 9110236, (e) Ever Bright 88 (J Star) 8914934, (f) Gold Star 3 (benevolence 2) 8405402, (g) Hoe Ryong 9041552, (h) Hu Chang (O Un Chong Nyon) 8330815, (i) Hui Chon (Hwang Gum San 2) 8405270, (j) Ji Hye San (Hyok Sin 2) 8018900, (k) Kang Gye (Pi Ryu Gang) 8829593, (l) Mi Rim 8713471, (m) Mi Rim 2 9361407, (n) Rang (Po Thong Gang) 8829555, (o) Orion Star (Richocean) 9333589, (p) Ra Nam 2 8625545, (q) Ra Nam 3 9314650, (r) Ryo Myong 8987333, (s) Ryong Rim (Jon Jin 2) 8018912, (t) Se Pho (Rak Won 2) 8819017, (u) Songjin (Jang Ja San Chong Nyon Ho) 8133530, (v) South Hill 2 8412467, (w) South Hill 5 9138680, (x) Tan Chon (Ryon Gang 2) 7640378, (y) Thae Pyong San (Petrel 1) 9009085, (z) Tong Hung San (Chong Chon Gang) 7937317, (aa) Tong Hung 8661575. Datum uvrstitve na seznam: 28. 7. 2014“ nadomesti z naslednjim:
„Ocean Maritime Management Company, Limited (OMM) (tudi OMM). Naslov: (a) Donghung Dong, Central District, PO Box 120, Pyongyang, DPRK; (b) Dongheung-dong Changgwang Street, Chung-Ku, PO Box 125, Pyongyang, DPRK. Drugi podatki: (a) Številka Mednarodne pomorske organizacije (IMO): 1790183; (b) Družba Ocean Maritime Management Company, Limited je imela ključno vlogo pri organizaciji pošiljke skritega orožja in sorodnega materiala s Kube v DLRK julija 2013. S tem je družba Ocean Maritime Management Company, Limited prispevala k dejavnostim, prepovedanim na podlagi resolucij, pri čemer je zlasti kršila embargo na orožje, uveden z Resolucijo 1718 (2006), kakor je bila spremenjena z Resolucijo 1874 (2009), prispevala pa je tudi k izogibanju ukrepom, uvedenim na podlagi teh resolucij; (c) družba Ocean Maritime Management Company, Limited je upravljavec ladij z naslednjimi številkami IMO: (a) Chol Ryong (Ryong Gun Bong) 8606173, (b) Chong Bong (Greenlight) (Blue Nouvelle) 8909575, (c) Chong Rim 2 8916293, (d) Hoe Ryong 9041552, (e) Hu Chang (O Un Chong Nyon) 8330815, (f) Hui Chon (Hwang Gum San 2) 8405270, (g) Ji Hye San (Hyok Sin 2) 8018900, (h) Kang Gye (Pi Ryu Gang) 8829593, (i) Mi Rim 8713471, (j) Mi Rim 2 9361407, (k) Rang (Po Thong Gang) 8829555, (l) Ra Nam 2 8625545, (m) Ra Nam 3 9314650, (n) Ryo Myong 8987333, (o) Ryong Rim (Jon Jin 2) 8018912, (p) Se Pho (Rak Won 2) 8819017, (q) Songjin (Jang Ja San Chong Nyon Ho) 8133530, (r) South Hill 2 8412467, (s) Tan Chon (Ryon Gang 2) 7640378, (t) Thae Pyong San (Petrel 1) 9009085, (u) Tong Hung San (Chong Chon Gang) 7937317, (v) Tong Hung 8661575. Datum uvrstitve na seznam: 28. 7. 2014“.
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/88 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/81
z dne 16. januarja 2017
o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),
ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
(2) |
Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. januarja 2017
Za Komisijo
V imenu predsednika
Jerzy PLEWA
Generalni direktor
Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja
(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
(2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
PRILOGA
Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
(EUR/100 kg) |
||
Oznaka KN |
Oznaka tretje države (1) |
Standardna uvozna vrednost |
0702 00 00 |
IL |
162,4 |
MA |
132,4 |
|
SN |
190,2 |
|
TR |
122,3 |
|
ZZ |
151,8 |
|
0707 00 05 |
MA |
79,2 |
TR |
186,2 |
|
ZZ |
132,7 |
|
0709 93 10 |
MA |
280,6 |
TR |
257,1 |
|
ZZ |
268,9 |
|
0805 10 20 |
EG |
47,7 |
IL |
126,4 |
|
MA |
57,3 |
|
TR |
76,5 |
|
ZZ |
77,0 |
|
0805 20 10 |
IL |
155,4 |
MA |
72,5 |
|
ZZ |
114,0 |
|
0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 |
EG |
97,9 |
IL |
112,5 |
|
JM |
99,3 |
|
MA |
93,5 |
|
TR |
75,6 |
|
ZZ |
95,8 |
|
0805 50 10 |
TR |
73,1 |
ZZ |
73,1 |
|
0808 10 80 |
CN |
119,1 |
US |
137,0 |
|
ZZ |
128,1 |
|
0808 30 90 |
CL |
307,7 |
CN |
79,6 |
|
TR |
133,1 |
|
ZZ |
173,5 |
(1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.
SKLEPI
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/90 |
SKLEP SVETA (SZVP) 2017/82
z dne 16. januarja 2017
o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/849 z dne 27. maja 2016 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji in razveljavitvi Sklepa 2013/183/SZVP (1) ter zlasti člena 33 Sklepa,
ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 27. maja 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/849. |
(2) |
Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljen na podlagi Resolucije 1718 (2006) Varnostnega sveta Združenih narodov, je 17. decembra 2016 s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, črtal pet plovil. |
(3) |
Prilogo I k Sklepu (SZVP) 2016/849 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Priloga I k Sklepu (SZVP) 2016/849 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 16. januarja 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) UL L 141, 28.5.2016, str. 79.
PRILOGA
S seznama iz vnosa 20 dela B (Subjekti) v Prilogi I k Sklepu (SZVP) 2016/849 se črtajo plovila z naslednjimi številkami IMO:
(d) |
Dawnlight 9110236 |
(e) |
Ever Bright 88 (J Star) 8914934 |
(f) |
Gold Star 3 (benevolence) 8405402 |
(o) |
Orion Star (Richocean) 9333589 |
(w) |
South Hill 5 9138680 |
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/92 |
SKLEP SVETA (SZVP) 2017/83
z dne 16. januarja 2017
o spremembi Sklepa 2010/413/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/413/SZVP z dne 26. julija 2010 o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Skupnega stališča 2007/140/SZVP (1) in zlasti člena 23(2) Sklepa,
ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 26. julija 2010 sprejel Sklep 2010/413/SZVP. |
(2) |
V skladu s členom 26(3) Sklepa 2010/413/SZVP je Svet pregledal seznam oseb in subjektov iz Priloge II k navedenemu sklepu. |
(3) |
Več subjektov bi bilo treba črtati s seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k Sklepu 2010/413/SZVP. |
(4) |
Ob upoštevanju sodb Splošnega sodišča v zadevah T-182/13 (2), T-433/13 (3), T-158/13 (4), T-5/13 (5), T-45/14 (6) in T-539/14 (7) ter v združenih zadevah T-423/13 in T-64/14 (8) Moallem Insurance Company, Petropars Operation & Management Company, Petropars Resources Engineering Ltd, Iran Aluminium Company, Iran Liquefied Natural Gas Co., Hanseatic Trade Trust & Shipping (HTTS) GmbH, Naser Bateni, North Drilling Company ter Good Luck Shipping Company LLC niso vključeni na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k Sklepu 2010/413/SZVP. |
(5) |
Ob upoštevanju sodb Sodišča v zadevah C-176/13 (9) in C-200/13 P (10) Bank Mellat in Bank Saderat Iran nista vključeni na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k Sklepu 2010/413/SZVP. Iz tega razloga in zaradi pravne varnosti bi bilo treba vnos, ki zadeva Bank Saderat PLC (London) v navedeni Prilogi črtati. |
(6) |
Sklep 2010/413/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Priloga II k Sklepu 2010/413/SZVP se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 16. januarja 2017
Za Svet
Predsednica
F. MOGHERINI
(1) UL L 195, 27.7.2010, str. 39.
(2) Sodba Splošnega sodišča z dne 10. julija 2014, Moallem Insurance Co. proti Svetu Evropske unije, T-182/13, ECLI:EU:T:2014:624.
(3) Sodba Splošnega sodišča z dne 5. maja 2015, Petropars Iran Co in drugi proti Svetu Evropske unije, T-433/13, ECLI:EU:T:2015:255.
(4) Sodba Splošnega sodišča z dne 15. septembra 2015, Iranian Aluminium Co. (Iralco) proti Svetu Evropske unije, T-158/13, ECLI:EU:T:2015:634.
(5) Sodba Splošnega sodišča z dne 18. septembra 2015, Iran Liquefied Natural Gas Co. proti Svetu Evropske unije, T-5/13, ECLI:EU:T:2015:644.
(6) Sodba Splošnega sodišča z dne 18. septembra 2015, HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH in Naser Bateni proti Svetu Evropske unije, T-45/14, ECLI:EU:T:2015:650.
(7) Sodba Splošnega sodišča z dne 19. novembra 2015, North Drilling Co. proti Svetu Evropske unije, T-539/14, ECLI:EU:T:2015:871.
(8) Sodba Splošnega sodišča z dne 24. maja 2016, Good Luck Shipping LLC proti Svetu Evropske unije, T-423/13 and T-64/14, ECLI:EU:T:2016:308.
(9) Sodba Sodišča z dne 18. februarja 2016, Svet Evropske unije proti Bank Mellat, C-176/13 P, ECLI:EU:C:2016:96.
(10) Sodba Sodišča z dne 21. aprila 2016, Svet Evropske unije proti Bank Saderat Iran, C-200/13 P, ECLI:EU:C:2016:284.
PRILOGA
S seznama iz dela I.B Priloge II k Sklepu 2010/413/SZVP se črtajo vnosi v zvezi z naslednjimi subjekti:
I. Osebe in subjekti, vključeni v jedrske dejavnosti ali dejavnosti v zvezi z balističnimi raketami, ter osebe in subjekti, ki podpirajo iransko vlado
B. Subjekti
„7. |
(a) Bank Saderat PLC (London) |
48. |
Neka Novin (a.k.a. Niksa Nirou) |
65. |
West Sun Trade GMBH |
159. |
Oil Industry Pension Fund Investment Company (OPIC)“. |
PRIPOROČILA
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/95 |
PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2017/84
z dne 16. januarja 2017
o spremljanju ogljikovodikov mineralnih olj v živilih ter materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Ogljikovodiki mineralnih olj (MOH) so spojine, ki se večinoma pridobijo iz surove nafte, se pa proizvajajo tudi sintetično, in sicer iz premoga, zemeljskega plina in biomase. V živilih so lahko prisotni prek okoljske onesnaženosti, maziv za stroje, ki se uporabljajo med žetvijo in proizvodnjo živil, pomožnih tehnoloških sredstev, aditivov za živila in materialov, namenjenih za stik z živili. Jedilni proizvodi iz ogljikovodikov mineralnih olj so obdelani tako, da je vsebnost aromatskih ogljikovodikov mineralnih olj (MOAH) čim manjša. |
(2) |
Znanstveni odbor za onesnaževala v prehranski verigi (Contam) Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) je leta 2012 ugotovil (1), da lahko skupine snovi med ogljikovodiki mineralnih olj zelo različno vplivajo na zdravje ljudi. Aromatski ogljikovodiki mineralnih olj lahko delujejo kot genotoksični karcinogeni, nekateri nasičeni ogljikovodiki mineralnih olj (MOSH) pa se lahko kopičijo v človeškem tkivu in škodljivo učinkujejo na jetra. Nekateri aromatski ogljikovodiki mineralnih olj veljajo za mutagene in rakotvorne, zato je pomembno organizirati spremljanje ogljikovodikov mineralnih olj za boljše razumevanje relativne prisotnosti nasičenih ogljikovodikov mineralnih olj in aromatskih ogljikovodikov mineralnih olj v živilih, ki bistveno prispevajo k prehranski izpostavljenosti. |
(3) |
Zaradi suma, da migracije iz materialov, namenjenih za stik z živili, kot sta papir in karton, bistveno prispevajo k skupni izpostavljenosti, bi moralo spremljanje vključevati predpakirana živila, pakirni material in prisotnost funkcionalnih ovir ter opremo, ki se uporablja za skladiščenje in predelavo. Nekateri parametri, kot na primer čas skladiščenja in pogoji skladiščenja, lahko povečajo migracije ogljikovodikov mineralnih olj iz embalaže v hrano. Ogljikovodike mineralnih olj je lažje odkriti v velikih količinah, zato bi bilo treba pri strategiji vzorčenja upoštevati take parametre, kadar je migracija največja. |
(4) |
Za zagotovitev zanesljivosti analitskih podatkov bi morale države članice pred njihovim pridobivanjem zagotoviti ustrezno analitsko opremo in pridobiti dovolj izkušenj v zvezi z analizo ogljikovodikov mineralnih olj tako v živilih kot v materialih, namenjenih za stik z živili. |
(5) |
Za zagotovitev enotne uporabe tega priporočila bi moral referenčni laboratorij EU za materiale, namenjene za stik z živili, pristojnim organom držav članic in drugim zainteresiranim stranem zagotoviti dodatna navodila, vključno s smernicami o informacijah, ki se lahko zberejo med preiskavami, ter metodah vzorčenja in analize – |
SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
1. |
Države članice bi morale skupaj z aktivnim sodelovanjem nosilcev živilske dejavnosti ter proizvajalcev, predelovalcev in distributerjev materialov, namenjenih za stik z živili, ter drugih zainteresiranih strani spremljati prisotnost ogljikovodikov mineralnih olj v živilih v letih 2017 in 2018. Spremljanje bi moralo zajemati živalske maščobe, kruh in štručke, fine pekovske izdelke, žitne kosmiče za zajtrk, konditorske izdelke (vključno s čokolado) in kakav, ribje meso, ribje proizvode (konzervirane ribje proizvode), žito za prehrano ljudi, sladolede in sladice, oljnice, testenine, proizvode, pridobljene iz žit, stročnice, klobase, lupinarje, rastlinska olja ter materiale, namenjene za stik z živili, ki se uporabljajo za navedene proizvode. |
2. |
Za zagotovitev enotne uporabe tega priporočila ter za pridobivanje zanesljivih in primerljivih rezultatov spremljanja bi bilo treba upoštevati posebne smernice referenčnega laboratorija EU v okviru tega priporočila. Ker take smernice še ne obstajajo, bi morale države članice sodelovati z referenčnim laboratorijem EU za skupen razvoj navedenih smernic v skladu s svojimi potrebami za razvoj analitskih zmogljivosti. |
3. |
Države članice bi morale izvajati vzorčenje živil v skladu z določbami iz Uredbe Komisije (ES) št. 333/2007 (2). Vzorčenje bi moralo vključevati sorazmerno število predpakiranih živil. Vzorčenje materialov, namenjenih za stik z živili, bi bilo treba izvajati v skladu z dobrimi praksami, primernimi za posebne materiale ali izdelke, kot bo izraženo v smernicah. Nadaljnje možne vire ogljikovodikov mineralnih olj, povezanih z uporabo drugih materialov, namenjenih za stik z živili, v dobavni verigi, na primer med skladiščenjem ali predelavo, bi bilo treba preiskati, kadar obstajajo jasni dokazi, da ti prispevajo k prisotnosti ogljikovodikov mineralnih olj. Vzorčenje predpakiranih živil bi se moralo osredotočiti na blago, ki se bliža koncu minimalnega roka trajanja, in kadar skladiščenje ali predelava poteka v razmeroma toplih pogojih. |
4. |
Vzorce bi bilo treba analizirati takšne, kot se tržijo. Za predpakirana živila bi bilo treba vsebnost ogljikovodikov mineralnih olj določiti v živilih in materialih, namenjenih za stik z živili, če obstaja sum, da je to vir odkritih ogljikovodikov mineralnih olj. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razlikam med nasičenimi ogljikovodiki mineralnih olj in aromatskimi ogljikovodiki mineralnih olj ter razlagi analitskih rezultatov, da se zagotovi zanesljivost in primerljivost pridobljenih podatkov. Države članice, ki nameravajo analizirati prisotnost nasičenih ogljikovodikov mineralnih olj in aromatskih ogljikovodikov mineralnih olj v živilih in materialih, namenjenih za stik z živili, lahko zaprosijo za tehnično pomoč referenčni laboratorij EU za materiale, namenjene za stik z živili. |
5. |
Kadar se v živilu odkrijejo ogljikovodiki mineralnih olj, bi morale države članice opraviti nadaljnje preiskave v obratih živilske dejavnosti, da ugotovijo morebitni vir ali vire. Preiskave bi morale, kadar je to mogoče, zajemati sisteme, ki jih upravlja nosilec živilske dejavnosti in bi lahko vplivali na onesnaženje ali njegov nadzor (npr. metode proizvodnje in predelave, analiza tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP) oziroma podobni sistemi ali ukrepi za preprečitev take prisotnosti). |
6. |
Kadar se ogljikovodiki mineralnih olj odkrijejo v materialih, namenjenih za stik z živili, ali izvirajo iz njih, bi morale države članice zbrati podatke o materialih, namenjenih za stik z živili (npr. vrsta in sestava pakirnega materiala, prisotnost funkcionalnih ovir, rok uporabnosti pakiranih živil), in opraviti nadaljnje preiskave v obratih proizvajalcev, predelovalcev in distributerjev materialov, namenjenih za stik z živili, da vzpostavijo sisteme, ki jih izvajajo zadevna podjetja (npr. metode proizvodnje in predelave materialov, namenjenih za stik z živili, in dokumentacija o dobri proizvodni praksi, ki se zahteva v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2023/2006 (3)), kot bo navedeno v smernicah. |
7. |
Države članice, nosilci živilske dejavnosti, proizvajalci, predelovalci in distributerji materialov, namenjenih za stik z živili, ter druge zainteresirane strani bi morali Evropski agenciji za varnost hrane predložiti podatke o spremljanju, izražene na podlagi celotne mase, skupaj z drugimi informacijami in v elektronski obliki, ki jih določi EFSA za zbiranje podatkov v enotni bazi. Podatki o spremljanju naj bi se predložili do 1. oktobra 2017 oziroma do 1. oktobra 2018. Zadnje rezultate bi bilo treba predložiti do 28. februarja 2019. Morebitne razpoložljive podatke o prisotnosti iz leta 2016, ki še niso predloženi, bi bilo treba poslati v skladu z istimi pogoji ob prvi priložnosti. |
V Bruslju, 16. januarja 2017
Za Komisijo
Vytenis ANDRIUKAITIS
Član Komisije
(1) Odbor EFSA za onesnaževala v prehranski verigi (Contam); Znanstveno mnenje o ogljikovodikih mineralnih olj v živilih. EFSA Journal 2012;10(6):2704. 185 str., doi:10.2903/j.efsa.2012.2704.
(2) Uredba Komisije (ES) št. 333/2007 z dne 28. marca 2007 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra, anorganskega kositra, 3-MCPD in benzo-a-pirena v živilih (UL L 88, 29.3.2007, str. 29).
(3) Uredba Komisije (ES) št. 2023/2006 z dne 22. decembra 2006 o dobri proizvodni praksi za materiale in izdelke, namenjene za stik z živili (UL L 384, 29.12.2006, str. 75).
Popravki
17.1.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 12/97 |
Popravek Direktive Sveta 2003/85/ES z dne 29. septembra 2003 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, ki razveljavljajo Direktivo 85/511/EGS in odločbe 89/531/EGS in 91/665/EGS ter spreminja Direktivo 92/46/EGS
( Uradni list Evropske unije L 306 z dne 22. novembra 2003 )
(Slovenska posebna izdaja, poglavje 3, zvezek 41, str. 5)
Naslov na strani z vsebino in naslov na strani 5:
besedilo:
„Direktiva Sveta 2003/85/ES z dne 29. septembra 2003 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, ki razveljavljajo Direktivo 85/511/EGS in odločbe 89/531/EGS in 91/665/EGS ter spreminja Direktivo 92/46/EGS“
se glasi:
„Direktiva Sveta 2003/85/ES z dne 29. septembra 2003 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, o razveljavitvi Direktive 85/511/EGS in odločb 89/531/EGS in 91/665/EGS ter o spremembi Direktive 92/46/EGS“.