ISSN 1977-0804 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 70 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Zvezek 58 |
Vsebina |
|
II Nezakonodajni akti |
Stran |
|
|
UREDBE |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/429 z dne 13. marca 2015 o določitvi načinov, ki jih je treba upoštevati pri zaračunavanju stroškov učinkov hrupa ( 1 ) |
|
|
|
||
|
|
SKLEPI |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
Popravki |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
II Nezakonodajni akti
UREDBE
14.3.2015 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 70/1 |
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2015/427
z dne 13. marca 2015
o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), in zlasti člena 14(1) in (3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 17. marca 2014 sprejel Uredbo (EU) št. 269/2014. |
(2) |
Na podlagi pregleda v okviru Sveta bi bilo treba spremeniti vnose v Prilogi za 50 oseb in črtati vnos za eno umrlo osebo. |
(3) |
Prilogo I k Uredbi (EU) št. 269/2014 bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga I k Uredbi (EU) št. 269/2014 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. marca 2015
Za Svet
Predsednik
A. MATĪSS
(1) UL L 78, 17.3.2014, str. 6.
PRILOGA
1. |
Vnos iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014 za spodaj navedeno osebo se črta:
|
2. |
Vnosi iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014 za spodaj navedene osebe se nadomestijo z:
|
14.3.2015 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 70/12 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/428
z dne 10. marca 2015
o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 in Uredbe (EU) št. 1063/2010 glede pravil o poreklu v zvezi s shemo splošnih tarifnih preferencialov in preferencialnimi tarifnimi ukrepi za nekatere države ali ozemlja
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (1) in zlasti člena 247 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1063/2010 (3) in Izvedbeno uredbo (EU) št. 530/2013 (4), določa reformo načina potrjevanja porekla blaga za namene sheme splošnih tarifnih preferencialov (GSP) Unije. Reforma je uvedla sistem, pri katerem lahko izvozniki, ki so za ta namen registrirani v državah upravičenkah ali v državah članicah, sami potrdijo poreklo blaga. Izvajanje te uredbe je bilo odloženo do 1. januarja 2017. Temeljno načelo v ozadju reforme je, da je primerno od izvoznikov zahtevati, da svojim strankam neposredno zagotovijo navedbe o poreklu izdelkov, saj ga najbolje poznajo. Da se državam upravičenkam in državam članicam dovoli registracija izvoznikov, mora Komisija vzpostaviti elektronski sistem registriranih izvoznikov (sistem REX). |
(2) |
Nadaljnje zahteve sistema REX so bile pojasnjene. V skladu s temi zahtevami je treba spremeniti vrsto določb v zvezi s pravili o poreklu GSP. |
(3) |
Norveška in Švica prav tako podeljujeta enostranske tarifne preferenciale za uvoz iz držav upravičenk. V okviru pogovorov Komisije z Norveško in Švico, ki so potekali v skladu s pooblastilom, ki ga je Svet podelil Komisiji, da se z navedenima državama ponovno pogaja o obstoječih sporazumih (5), in sicer glede obojestranskega priznavanja nadomestnih dokazil o poreklu in širitvi bilateralne kumulacije na materiale s poreklom iz Norveške in Švice, je bilo dogovorjeno, da Norveška in Švica prav tako uvedeta in začneta uporabljati sistem REX. Ista možnost bi morala biti dana na voljo Turčiji, ko bo ta izpolnila določene pogoje iz Uredbe (EGS) št. 2454/93. Zato so potrebne prilagoditve, da se zagotovi ustrezno sodelovanje med Unijo, Norveško, Švico in Turčijo. |
(4) |
Uvoznik, ki uporablja navedbo o poreklu, bi moral biti sposoben preveriti veljavnost številke registriranega izvoznika, ki je dal navedbo o poreklu. Zato bi morali biti podatki o sistemu REX objavljeni na javni spletni strani. |
(5) |
Obstoječa pravila o sistemu registriranih izvoznikov se bodo začela uporabljati 1. januarja 2017. Da bi preprečili poseganje v ta pravila v fazi njihovega izvajanja, bi morale spremembe, ki jih uvaja ta uredba, začeti veljati pred tem datumom. |
(6) |
V skladu z obstoječimi pravili so le izvozniki v državah upravičenkah in v Uniji upravičeni do registracije. Ker bodo Norveška in Švica, kot tudi Turčija, ko bo ta izpolnila določene pogoje, uporabljale sistem registriranih izvoznikov, bi morali imeti njihovi izvozniki možnost, da se registrirajo za izdajo navedb o poreklu v okviru bilateralne kumulacije ali nadomestnih navedb o poreklu v okviru prepošiljanja blaga. |
(7) |
Sedanja pravila o časovnih rokih za vzpostavitev sistema REX ne upoštevajo dovolj sposobnosti držav upravičenk za upravljanje postopka registracije in izvajanje sistema po letu 2017. Zato bi bilo treba zagotoviti prehodne ukrepe in pristop postopnega uvajanja do 31. decembra 2019, pri čemer se ta rok lahko podaljša za šest mesecev. Od 30. junija 2020 bo za upravičenost do preferencialne tarifne obravnave GSP treba vsem pošiljkam, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost presega 6 000 EUR, priložiti navedbo o poreklu, ki jo bo sestavil registrirani izvoznik. |
(8) |
Komisija, pristojni organi držav upravičenk ter carinski organi držav članic kot tudi Norveške, Švice in Turčije, ko bo ta izpolnila določene pogoje, morajo imeti dostop do podatkov, registriranih v sistemu. Da bi zagotovili primerno zaščito osebnih podatkov, je treba določiti natančna pravila zlasti v zvezi z obsegom dostopa do teh podatkov in namenom njihove obdelave, kot tudi pravico izvoznikov, da lahko spreminjajo, izbrišejo ali blokirajo te podatke. |
(9) |
Ta uredba nikakor ne bi smela vplivati na raven varstva posameznikov pri obdelavi podatkov v skladu z določbami Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) in nacionalno zakonodajo o izvajanju te direktive, zlasti pa ne spreminja obveznosti držav članic pri njihovi obdelavi podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES niti obveznosti institucij in organov Unije, ko pri izpolnjevanju svojih obveznosti obdelujejo podatke v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
(10) |
Določiti bi bilo treba obdobje hrambe podatkov za podatke v zvezi z registriranim izvoznikom, katerega registracija je bila razveljavljena, pri čemer je treba upoštevati dejanske potrebe za hrambo takih podatkov in obdobje hrambe, ki je že določeno v zakonodajah držav članic. |
(11) |
Pravila v zvezi z delitvijo pošiljk bi bilo treba prilagoditi za pojasnitev, da je delitev pošiljk možna le, kadar jo izvedejo izvozniki ali pod njihovo odgovornostjo. |
(12) |
Pogoji za naknadno izdajo potrdil o poreklu obrazec A bi morali opredeliti dodaten primer, pri katerem se končni namembni kraj izdelkov določi med prevozom ali skladiščenjem izdelkov in po morebitni delitvi. |
(13) |
Ker se je status nekaterih držav v okviru sheme GSP 1. januarja 2015 spremenil s statusa države upravičenke v status države, ki izpolnjuje pogoje za upravičenost, pristojni organi teh držav članic ne bodo več mogli izdajati potrdil obrazec A za blago s poreklom iz druge države iz iste regionalne skupine, ki je še vedno država upravičenka, kot so to lahko storile v preteklosti v skladu s tretjim pododstavkom člena 86(4). Da bi izvoznikom blaga iz držav upravičenk dovolili, da še naprej nemoteno prevažajo svoje blago po običajnih trgovskih poteh prek držav, katerih status je bil spremenjen, v obdobju od 1. januarja 2015 do začetka veljavnosti te uredbe, bi morale spremembe v zvezi z naknadno izdajo potrdil obrazec A veljati za nazaj od 1. januarja 2015. |
(14) |
Trenutna pravila, postopki in metode upravnega sodelovanja, ki veljajo, dokler se uporablja sistem registriranih izvoznikov, določajo, da izvozne države upravičenke na lastno pobudo ali na zahtevo carinskih organov držav članic ustrezno raziščejo, ali je bila med postopkom preverjanja ali na podlagi drugih razpoložljivih informacij ugotovljena kršitev pravil o poreklu. Ista obveznost bi morala veljati še naprej tudi, ko se začne uporabljati sistem registriranih izvoznikov. |
(15) |
Za zagotovitev pravne varnosti bi bilo treba prehodna pravila o uporabi sistema samopotrjevanja porekla s strani registriranih izvoznikov, ki so trenutno določena v Uredbi o spremembi (EU) št. 1063/2010, vključiti neposredno v Uredbo (EGS) št. 2454/93. |
(16) |
V Del II Priloge 13a bi bilo treba vključiti novo tarifno številko harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak z lastnimi pravili, da se upoštevajo nepletena ali nekvačkana oblačila (tarifna številka 62), ki imajo pletene ali kvačkane dele. |
(17) |
Potem ko je bila španščina dodana k jezikom, v katerih se lahko sestavi navedba o poreklu, bi bilo treba spremeniti Prilogo 13d iz člena 95(3) Uredbe (EGS) št. 2454/93 z dodatkom španske različice navedbe o poreklu. |
(18) |
Prilogo 17 bi bilo treba spremeniti, tako da se uvede odstopanje glede širine, do katere lahko potrdila o poreklu obrazec A odstopajo od zahtev glede mer. Hkrati bi bilo treba dodati Hrvaško na seznam držav, ki sprejemajo potrdila o poreklu obrazec A za namene sheme splošnih tarifnih preferencialov Unije. |
(19) |
Člen 109 bi bilo treba dopolniti z določbo v zvezi z zaznamkom polja 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1 in izjav na računu, ki bi morali vsebovati dodatne oznake za pojasnitev pravnega okvira, v okviru katerega se takšna dokazila izdajajo ali sestavljajo. |
(20) |
Uredbo (EGS) št. 2454/93 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
(21) |
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EGS) št. 2454/93 se spremeni:
(1) |
Doda se člen 66a: „Člen 66a 1. Členi 68 do 71 ter 90 do 97j veljajo od datuma, ko začnejo države upravičenke in države članice uporabljati sistem samopotrjevanja porekla s strani registriranih izvoznikov (sistem registriranih izvoznikov). 2. Členi 97k do 97w se uporabljajo, dokler države upravičenke in države članice izdajajo potrdila o poreklu obrazec A in potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali njihovi izvozniki sestavljajo izjave na računu, v skladu s členoma 91 in 91a.“ |
(2) |
Člen 67 se spremeni:
|
(3) |
V členu 68 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: „3. Države upravičenke predložijo zaveze iz odstavka 1 Komisiji vsaj tri mesece pred datumom, ko nameravajo začeti z registracijo izvoznikov.“ |
(4) |
Člen 69 se nadomesti z naslednjim besedilom: „Člen 69 1. Države upravičenke Komisijo uradno obvestijo o organih na njihovem ozemlju, ki so:
Komisiji sporočijo imena in naslove ter kontaktne podatke teh organov. Uradno obvestilo se pošlje Komisiji najpozneje tri mesece pred datumom, na katerega nameravajo države upravičenke začeti registracijo izvoznikov. Države upravičenke Komisijo nemudoma obvestijo o vseh spremembah informacij, sporočenih na podlagi prvega pododstavka. 2. Države članice sporočijo Komisiji imena, naslove ter kontaktne podatke svojih carinskih organov, ki so:
Obvestilo bo poslano Komisiji do 30. septembra 2016. Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o vseh spremembah informacij, sporočenih na podlagi prvega pododstavka.“ |
(5) |
Vstavijo se naslednji členi 69a, 69b in 69c: „Člen 69a 1. Komisija vzpostavi sistem REX in zagotovi njegovo dostopnost do 1. januarja 2017. 2. Pristojni organi držav upravičenk in carinski organi držav članic ob prejemu popolnega zahtevka iz Priloge 13c izvozniku ali, kadar je to potrebno, prepošiljatelju blaga nemudoma dodelijo številko registriranega izvoznika ter v sistem REX vnesejo številko registriranega izvoznika, podatke o registraciji in datum, od katerega je registracija veljavna v skladu s členom 92(5). Če pristojni organi menijo, da so informacije iz zahtevka nepopolne, o tem nemudoma obvestijo izvoznika. Pristojni organi držav upravičenk in carinski organi držav članic sproti posodabljajo podatke, ki so jih registrirali. Te podatke spremenijo takoj, ko jih registrirani izvoznik obvesti o spremembi v skladu s členom 93. Člen 69b 1. Komisija zagotovi, da je dostop do sistema REX omogočen v skladu s tem členom. 2. Komisija ima dostop do vseh podatkov. 3. Pristojni organi držav upravičenk imajo dostop do podatkov o izvoznikih, ki so jih sami registrirali. 4. Carinski organi držav članic imajo dostop do podatkov, ki so jih registrirali sami, carinski organi drugih držav članic in pristojni organi držav upravičenk ter Norveška, Švica in Turčija. Ta dostop do podatkov je namenjen izvajanju preverjanja deklaracij v skladu s členom 68 zakonika ali pregledov deklaracij v skladu s členom 78(2) zakonika. 5. Komisija zagotovi pristojnim organom držav upravičenk varen dostop do sistema REX. V kolikor sta se na podlagi sporazuma iz člena 97g Norveška in Švica z Unijo dogovorili, da delita sistem REX, Komisija zagotovi varen dostop do sistema REX carinskim organom teh držav. Varen dostop do sistema REX se zagotovi tudi Turčiji, ko bo ta izpolnila določene pogoje. 6. Če se država ali ozemlje umakne iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 978/2012, pristojni organi države upravičenke ohranijo dostop do sistema REX tako dolgo, kolikor je potrebno, da se jim omogoči skladnost z njihovimi obveznostmi iz člena 71. 7. Komisija javnosti omogoči dostop do naslednjih podatkov na podlagi dovoljenja izvoznika, ki v ta namen podpiše polje 6 na obrazcu iz Priloge 13c:
Zavrnitev podpisa polja 6 ni razlog za zavrnitev registracije izvoznika. 8. Komisija javnosti vedno omogoči dostop do naslednjih podatkov:
Člen 69c 1. Podatki, registrirani v sistemu REX, se obdelajo le za namen uporabe sheme, kot je določeno v tem oddelku. 2. Registriranim izvoznikom se predložijo informacije iz člena 11(1)(a) do (e) Uredbe (ES) št. 45/2001 ali člena 10 Direktive 95/46/ES. Poleg tega se jim predložijo tudi naslednje informacije:
Registriranim izvoznikom se informacije predložijo prek obvestila, ki se priloži zahtevku za registriranega izvoznika, kot je določeno v členu 13c. 3. Vsak pristojni organ v državi upravičenki iz člena 69(1)(a) in vsak carinski organ v državi članici iz člena 69(2)(a), ki vnese podatke v sistem REX, se šteje za nadzornika obdelave teh podatkov. Komisija se obravnava kot skupni nadzornik v zvezi z obdelavo vseh podatkov in zagotavlja, da registriran izvoznik pridobi svoje pravice. 4. Pravice registriranih izvoznikov, navedene v Prilogi 13c, glede obdelave podatkov, ki so shranjeni v sistemu REX ter obdelani v nacionalnih sistemih, se izvajajo v skladu z zakonodajo o varstvu podatkov države članice, ki hrani te podatke, s katero ta država izvaja Direktivo 95/46/ES. 5. Države članice, ki v svojih nacionalnih sistemih replicirajo podatke sistema REX, do katerih imajo dostop, te replicirane podatke posodabljajo. 6. Pravice registriranih izvoznikov v zvezi z obdelavo njihovih podatkov o registraciji, ki jo opravi Komisija, se uveljavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. 7. Vsaka zahteva registriranega izvoznika za uveljavljanje pravice do dostopa, popravka, izbrisa ali blokiranja podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 se predloži nadzorniku podatkov, ki jo preuči. Če registrirani izvoznik predloži tak zahtevek Komisiji, ne da bi poskušal uveljaviti svoje pravice od nadzornika podatkov, Komisija zahtevek posreduje nadzorniku podatkov registriranega izvoznika. Če registrirani izvoznik od nadzornika podatkov ne uveljavi svojih pravic, registrirani izvoznik predloži takšen zahtevek Komisiji, ki deluje kot nadzornik. Komisija ima pravico do popravka, izbrisa ali blokiranja podatkov. 8. Nacionalni nadzorni organi za varstvo podatkov in Evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, sodelujeta in zagotavljata usklajen nadzor nad podatki o registraciji. V okviru svojih pristojnosti izmenjata zadevne informacije, pomagata drug drugemu pri izvajanju revizij in preverjanj, preučujeta težave pri interpretaciji ali uporabi te uredbe, preučita težave pri izvajanju neodvisnega nadzora ali uveljavljanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, pripravita usklajene predloge za skupne rešitve vsakršnih težav in spodbujata ozaveščanje o pravicah do varstva podatkov, kot je potrebno.“ |
(6) |
Člena 70 in 71 se nadomestita z naslednjim: „Člen 70 Komisija bo na svoji spletni strani objavila datume, ko začnejo države upravičenke uporabljati sistem registriranih izvoznikov. Komisija te informacije posodablja. Člen 71 Če se država ali ozemlje umakne iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 978/2012, obveznost za zagotovitev upravnega sodelovanja iz členov 69, 69a, 86(10) in 97g še naprej velja za to državo ali ozemlje, in sicer za obdobje treh let od datuma umika iz navedene priloge.“ |
(7) |
Člen 74 se nadomesti z naslednjim: „Člen 74 1. Izdelki, ki se prijavljajo za sprostitev v prosti promet v Evropski uniji, morajo biti isti kot izdelki, ki so bili izvoženi iz države upravičenke, v kateri imajo poreklo. Preden se izdelki prijavijo za sprostitev v prosti promet, ne smejo biti spremenjeni ali preoblikovani na kakršen koli način, niti se na njih ne smejo opraviti nikakršni postopki, razen postopkov za ohranitev blaga v dobrem stanju ali dodajanje ali pritrjevanje oznak, nalepk, pečatov ali katere koli druge dokumentacije za zagotovitev skladnosti s specifičnimi notranjimi zahtevami, ki veljajo v Uniji. 2. Izdelki, uvoženi v državo upravičenko za namene kumulacije v skladu s členi 84, 85 ali 86, morajo biti isti kot izdelki, ki so bili izvoženi iz države, v kateri imajo poreklo. Preden se izdelki prijavijo za ustrezne carinske postopke v državi uvoza, ne smejo biti spremenjeni ali preoblikovani na kakršen koli način, niti se na njih ne smejo opraviti nikakršni postopki, razen postopkov za ohranitev blaga v dobrem stanju. 3. Skladiščenje izdelkov se lahko izvede pod pogojem, da ostanejo pod carinskim nadzorom v državi ali državah tranzita. 4. Delitev pošiljk je mogoča, kadar jo opravi izvoznik ali se izvede pod njegovo odgovornostjo, če zadevno blago ostane pod carinskim nadzorom v državi ali državah tranzita. 5. Skladnost z odstavki 1 do 4 se upošteva kot izpolnjena, razen če imajo carinski organi razlog, da verjamejo v nasprotno; v takih primerih lahko carinski organi od deklaranta zahtevajo, da predloži dokazilo o izpolnjevanju zahtev, ki se lahko predloži v kakršni koli obliki, vključno s pogodbenimi dokumenti o prevozu, kot so na primer enotni tovorni listi ali dejanska oz. konkretna dokazila, ki temeljijo na označevanju ali številčenju tovorkov ali katero koli dokazilo v zvezi z blagom samim.“ |
(8) |
V členu 84 se kot drugi pododstavek doda naslednje: „pododdelka 2 in 7 se uporabljata smiselno za izvoz iz Unije v državo upravičenko za namene bilateralne kumulacije.“ |
(9) |
Člen 86 se spremeni:
|
(10) |
V členu 88 se črta odstavek 1. |
(11) |
V delu I, naslovu IV, poglavju 2, oddelku 1 se naslov pododdelka 5 nadomesti z naslednjim:
Postopki pri izvozu v državi upravičenki in v Evropski uniji, ki se uporabljajo od datuma začetka uporabe sistema registriranih izvoznikov“ |
(12) |
Členi 90 do 95 se nadomestijo z naslednjim: „Člen 90 1. Shema se uporablja v naslednjih primerih:
2. Vrednost izdelkov s poreklom v pošiljki je vrednost vseh izdelkov s poreklom v eni pošiljki, ki jo zajema navedba o poreklu, sestavljena v državi izvoza. Člen 91 1. Države upravičenke začnejo registracijo izvoznikov 1. januarja 2017. Kadar država upravičenka ne more začeti z registracijo na ta dan, Komisijo pisno obvesti do 1. julija 2016, da bo odložila registracijo izvoznikov do 1. januarja 2018 ali 1. januarja 2019. 2. V obdobju dvanajst mesecev po datumu, ko država upravičenka začne registracijo izvoznikov, pristojni organi te države upravičenke še naprej izdajajo potrdila o poreklu obrazec A na zahtevo izvoznikov, ki še niso registrirani v času, ko se zahteva potrdilo. Brez poseganja v člen 97k(5) so izdana potrdila o poreklu obrazec A v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, v Uniji sprejemljiva kot dokazila o poreklu, če so izdana pred datumom registracije zadevnega izvoznika. Pristojni organi države upravičenke, ki imajo težave z dokončanjem postopka registracije v zgoraj navedenem roku dvanajstih mesecev, lahko Komisijo zaprosijo za podaljšanje. Tako podaljšanje ne sme presegati šestih mesecev. 3. Izvozniki v državi upravičenki, registrirani ali ne, dajo navedbe o poreklu za izdelke s poreklom iz pošiljke, če njihova skupna vrednost ne presega 6 000 EUR, od datuma, po katerem namerava država upravičenka začeti registracijo izvoznikov. Izvozniki po izvedeni registraciji dajo navedbe o poreklu za izdelke s poreklom iz pošiljke, kjer njihova skupna vrednost presega 6 000 EUR, od datuma začetka veljavnosti njihove registracije v skladu s členom 92(5). 4. Vse države upravičenke začnejo uporabljati sistem registriranih izvoznikov najpozneje 30. junija 2020. Člen 91a 1. Carinski organi držav članic 1. januarja 2017 začnejo z registracijo izvoznikov in prepošiljateljev blaga s sedežem na njihovem ozemlju. 2. S 1. januarjem 2018 carinski organi v vseh državah članicah prenehajo z izdajanjem potrdil o gibanju EUR.1 za namene kumulacije v skladu s členom 84. 3. Do 31. decembra 2017 carinski organi držav članic izdajo potrdila o gibanju EUR.1 ali nadomestna potrdila o poreklu obrazec A na zahtevo izvoznikov ali prepošiljateljev blaga, ki še niso registrirani. To velja tudi, če je izdelkom s poreklom, poslanim v Unijo, priložena navedba o poreklu, ki jo sestavi registrirani izvoznik v državi upravičenki. 4. Izvozniki v Uniji, registrirani ali ne, od 1. januarja 2017 dajo navedbe o poreklu za izdelke s poreklom iz pošiljke, če njihova skupna vrednost ne presega 6 000 EUR. Izvozniki po izvedeni registraciji dajo navedbe o poreklu za izdelke s poreklom iz pošiljke, kjer njihova skupna vrednost presega 6 000 EUR, od datuma začetka veljavnosti njihove registracije v skladu s členom 92(5). 5. Prepošiljatelji blaga, ki so registrirani, lahko dajo nadomestne navedbe o poreklu od datuma začetka veljavnosti njihove registracije v skladu s členom 92(5). To velja ne glede na to, ali je blagu priloženo potrdilo o poreklu obrazec A, izdano v državi upravičenki, ali izjava na računu ali navedba o poreklu, ki jo da izvoznik. Člen 92 1. Da bi postal registrirani izvoznik, izvoznik vloži zahtevek pri pristojnem organu države upravičenke, iz katere naj bi se blago izvažalo in iz katere naj bi blago imelo poreklo ali v kateri je bilo obdelano po postopkih, ki ne izpolnjujejo pogojev iz prvega pododstavka člena 86(4) ali člena 86(6)(a). Zahtevek se vloži na obrazcu iz Priloge 13c in vsebuje vse informacije, zahtevane v tem obrazcu. 2. Da bi postal registrirani izvoznik, izvoznik ali prepošiljatelj blaga s sedežem v državi članici vloži zahtevek pri carinskih organih te države članice na obrazcu iz Priloge 13c. 3. Izvozniki se enotno registrirajo za namene izvoza v okviru splošne sheme preferencialov Unije, Norveške in Švice ter Turčije, ko bo ta izpolnila določene pogoje. Številko registriranega izvoznika izvozniku dodeli pristojni organ države upravičenke za namene izvoza v okviru sheme GSP Unije, Norveške in Švice ter Turčije, ko bo ta izpolnila določene pogoje, v kolikor te države državo, v kateri se je izvedla registracija, priznavajo kot državo upravičenko. 4. Zahtevek za registriranega izvoznika vsebuje vse podatke, navedene v Prilogi 13c. 5. Registracija je veljavna od datuma, na katerega pristojni organi države upravičenke ali carinski organi države članice prejmejo popoln zahtevek za registracijo v skladu z odstavkom 4. 6. Pristojni organi države upravičenke ali carinski organi države članice izvozniku ali, kadar je to primerno, prepošiljatelju blaga sporočijo številko registriranega izvoznika, dodeljeno temu izvozniku ali prepošiljatelju blaga, in datum, od katerega registracija velja. Člen 92a Kadar se država doda na seznam držav upravičenk iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 978/2012, Komisija za svojo shemo samodejno aktivira registracije vseh registriranih izvoznikov v tej državi, če so podatki o registraciji izvoznikov na voljo v sistemu REX in veljajo vsaj za sheme GSP Norveške, Švice ali Turčije, ko bo ta izpolnila določene pogoje. V tem primeru izvozniku, ki je že registriran vsaj za shemo GSP Norveške, Švice ali Turčije, ko bo ta izpolnila določene pogoje, pri svojih pristojnih organih ni treba vložiti zahtevka za registracijo za shemo Unije. Člen 93 1. Registrirani izvozniki nemudoma obvestijo pristojne organe države upravičenke ali carinske organe države članice o spremembah informacij, ki so jih predložili za namene registracije. 2. Registrirani izvozniki, ki ne izpolnjujejo več pogojev za izvoz blaga na podlagi sheme ali takega blaga ne nameravajo več izvažati na podlagi sheme, o tem obvestijo pristojne organe v državi upravičenki ali carinske organe države članice. 3. Pristojni organi v državi upravičenki ali carinski organi v državi članici razveljavijo registracijo, če registriran izvoznik:
4. Pristojni organ v državi upravičenki ali carinski organi v državi članici lahko razveljavijo registracijo, če registrirani izvoznik ne posodablja podatkov v zvezi z njegovo registracijo. 5. Razveljavitev registracije velja le za naprej, tj. ob upoštevanju navedb o poreklu, sestavljenih po datumu razveljavitve. Razveljavitev registracije nima nobenega učinka na veljavnost navedb o poreklu, sestavljenih preden je registrirani izvoznik obveščen o razveljavitvi. 6. Pristojni organ države upravičenke ali carinski organi države članice obvestijo registriranega izvoznika o razveljavitvi njegove registracije in datumu, po katerem razveljavitev začne veljati. 7. Izvoznik ali prepošiljatelj blaga ima na voljo pravno sredstvo, če pride do razveljavitve njegove registracije. 8. Razveljavitev registriranega izvoznika se prekliče v primeru nepravilne razveljavitve. Izvoznik ali prepošiljatelj blaga ima pravico do uporabe številke registriranega izvoznika, ki mu je bila dodeljena ob registraciji. 9. Izvozniki ali prepošiljatelji blaga, katerih registracija je bila razveljavljena, lahko v skladu s členom 92 vložijo nov zahtevek za registracijo izvoznika. Izvozniki ali prepošiljatelji blaga, katerih registracija je bila razveljavljena v skladu z odstavkoma 3(d) in 4 se lahko ponovno registrirajo le, če pristojnim organom države upravičenke ali carinskim organom države članice, ki jih je registrirala, dokažejo, da so odpravili položaj, ki je bil razlog za razveljavitev registracije. 10. Podatke, vezane na razveljavljeno registracijo, pristojni organi države upravičenke ali carinski organi države članice, ki so te podatke vnesli v sistem REX, hranijo v tem sistemu največ deset koledarskih let po koledarskem letu, v katerem je prišlo do razveljavitve. Po poteku deset koledarskih let pristojni organ države upravičenke ali carinski organi države članice izbrišejo podatke. Člen 93a 1. Komisija razveljavi vse registracije izvoznikov, registriranih v državi upravičenki, če se država upravičenka umakne s seznama držav upravičenk iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 978/2012 ali če so tarifni preferenciali, dodeljeni državi upravičenki, začasno preklicani v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012. 2. Kadar se država ponovno uvrsti na seznam ali kadar se začasni preklic tarifnih preferencialov, dodeljenih državi upravičenki, zaključi, Komisija ponovno aktivira registracije vseh registriranih izvoznikov v tej državi, če so podatki o registraciji izvoznikov na voljo v sistemu in še vedno veljajo vsaj za sheme GSP Norveške ali Švice ali Turčije, ko bo ta izpolnila določene pogoje. V nasprotnem primeru se izvozniki ponovno registrirajo v skladu s členom 92. 3. V primeru razveljavitve registracij vseh registriranih izvoznikov v državi upravičenki v skladu s prvim odstavkom, se podatki razveljavljenih registracij hranijo v sistemu REX vsaj deset koledarskih let po koledarskem letu, v katerem je prišlo do razveljavitve. Po izteku tega desetletnega obdobja in ko država upravičenka že več kot deset let ne bo več država upravičenka do sheme GSP Norveške, Švice ali Turčije, ko bo ta izpolnila določene pogoje, bo Komisija podatke razveljavljenih registracij izbrisala iz sistema REX. Člen 94 1. Izvozniki morajo, ne glede na to, ali so registrirani ali ne, izpolnjevati naslednje obveznosti:
Te evidence in navedbe o poreklu se lahko hranijo v elektronski obliki, vendar morajo omogočati sledljivost materialov, uporabljenih pri izdelavi izvoženih izdelkov, in potrditev njihovega statusa blaga s poreklom. 2. Obveznosti iz odstavka 1 veljajo tudi za dobavitelje, ki izvoznikom predložijo izjavo dobavitelja, ki potrjuje, da ima blago, ki ga dobavljajo, status blaga s poreklom. 3. Prepošiljatelji blaga, ne glede na to ali so registrirani ali ne, ki sestavijo nadomestne navedbe o poreklu, kot je navedeno v členu 97d, hranijo izvirne navedbe o poreklu, ki so jih nadomestili, še najmanj tri leta po koncu koledarskega leta, v katerem je bila sestavljena nadomestna navedba o poreklu, ali dlje, če to zahteva nacionalna zakonodaja. Člen 95 1. Navedbo o poreklu sestavi izvoznik ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če se zadevno blago lahko šteje za blago s poreklom iz zadevne države upravičenke ali druge države upravičenke v skladu z drugim pododstavkom člena 86(4) ali s točko (b) prvega pododstavka člena 86(6). 2. Navedba o poreklu se lahko sestavi tudi po izvozu zadevnih izdelkov (naknadna navedba). Takšna naknadna navedba je dopustna, če je predložena carinskim organom v državi članici vložitve carinske deklaracije za sprostitev blaga v prosti promet najpozneje dve leti po uvozu. Če pride do delitve pošiljke v skladu s členom 74 ter pod pogojem, da se upošteva dvoletni rok iz prvega pododstavka, lahko navedbo o poreklu naknadno sestavi izvoznik države izvoza izdelka. To se smiselno uporablja, če pride do delitve pošiljke v drugi državi upravičenki ali na Norveškem, v Švici ali, če je relevantno, v Turčiji. 3. Navedbo o poreklu izvoznik predloži svoji stranki v Evropski uniji in vsebuje podatke, navedene v Prilogi 13d. Navedba je v angleškem, francoskem ali španskem jeziku. Sestavljena je lahko na katerem koli trgovinskem dokumentu, na podlagi katerega je mogoče prepoznati zadevnega izvoznika in vpleteno blago. 4. Odstavki od 1 do 3 se smiselno uporabljajo za navedbe o poreklu, sestavljene v Uniji za namene bilateralne kumulacije. Člen 95a 1. Za namene določitve porekla materialov, ki se uporabljajo v okviru bilateralne ali regionalne kumulacije, se izvoznik izdelkov, ki se izdelujejo z uporabo materialov s poreklom iz države, s katero je kumulacija dovoljena, opira na navedbo o poreklu, ki jo predloži dobavitelj teh materialov. V teh primerih navedba o poreklu, ki jo sestavi izvoznik, vsebuje ustrezno oznako ‚EU cumulation‘, ‚regional cumulation‘, ‚Cumul UE‘, ‚cumul regional‘, ali ‚Acumulación UE‘‚Acumulación regional‘. 2. Za določitev porekla materialov, ki se uporabljajo v okviru kumulacije iz člena 85, se izvoznik izdelka, proizvedenega z uporabo materialov s poreklom iz države, s katero je kumulacija dovoljena, opira na dokazilo o poreklu, ki ga predloži dobavitelj teh materialov, pod pogojem da je bilo dokazilo izdano v skladu z določbami o pravilih o poreklu GSP Norveške, Švice ali, če je relevantno, Turčije. V tem primeru navedba o poreklu, ki jo sestavi izvoznik, vsebuje oznako ‚Norway cumulation‘, ‚Switzerland cumulation‘, ‚Turkey cumulation‘ ali ‚Cumul Norvège‘, ‚Cumul Suisse‘, ‚Cumul Turquie‘ ali ‚Acumulación Noruega‘, ‚Acumulación Suiza‘, ‚Acumulación Turquía‘. 3. Za določitev porekla materialov, ki se uporabljajo v okviru razširjene kumulacije iz člena 86(7) in (8), se izvoznik izdelka, proizvedenega z uporabo materialov s poreklom iz države, s katero je razširjena kumulacija dovoljena, opira na dokazilo o poreklu, ki ga predloži dobavitelj teh materialov, pod pogojem da je bilo dokazilo izdano v skladu z določbami zadevnih sporazumov o prosti trgovini med Unijo in zadevno državo. V tem primeru navedba o poreklu, ki jo sestavi izvoznik, vsebuje oznako ‚extended cumulation with country x‘, ‚cumul étendu avec le pays x‘ ali ‚Acumulación ampliada con el país‘.“ |
(13) |
V členu 96 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Navedba o poreklu je veljavna dvanajst mesecev od datuma, ko je sestavljena.“ |
(14) |
Naslednji člen 96a se vstavi v pododdelek 6, pred člen 97: „Člen 96a Da bi uvozniki bili upravičeni do ugodnosti iz sheme ob predložitvi navedbe o poreklu, se blago mora izvoziti na datum ali po datumu, na katerega je država upravičenka, iz katere se blago izvaža, začela z registracijo izvoznikov v skladu s členom 91.“ |
(15) |
V delu I, naslovu IV, poglavju 2, oddelku 1 se naslov pododdelka 6 nadomesti z naslednjim:
Postopki ob sprostitvi blaga v prosti promet v Evropski uniji, ki se uporabljajo od datuma začetka uporabe sistema registriranih izvoznikov“ |
(16) |
V delu I, naslovu IV, poglavju 2, oddelku 1 se naslov pododdelka 7 nadomesti z naslednjim:
Nadzor porekla, ki se uporablja od datuma začetka uporabe sistema registriranih izvoznikov“ |
(17) |
V delu I, naslovu IV, poglavju 2, oddelku 1 se naslov pododdelka 8 nadomesti z naslednjim:
Druge določbe, ki se uporabljajo od datuma začetka uporabe sistema registriranih izvoznikov“ |
(18) |
Člen 97 se nadomesti z naslednjim: „Člen 97 1. Kadar deklarant zahteva preferencialno obravnavo na podlagi sheme, se sklicuje na navedbo o poreklu v carinski deklaraciji za sprostitev v prosti promet. Sklic na navedbo o poreklu bo njegov datum izdaje v obliki llllmmdd, kjer llll pomeni leto, mm mesec in dd dan. Kadar skupna vrednost izdelkov s poreklom, ki se nahajajo v pošiljki, presega 6 000 EUR, deklarant navede tudi številko registriranega izvoznika. 2. Kadar deklarant zahteva uporabo sheme v skladu z odstavkom 1, ne da bi imel v času sprejema carinske deklaracije za sprostitev v prosti promet navedbo o poreklu, se ta deklaracija šteje za nepopolno v smislu člena 253(1) in se ustrezno obravnava. 3. Pred prijavo blaga za sprostitev v prosti promet deklarant zagotovi, da blago izpolnjuje pravila tega oddelka, in zlasti preveri:
|
(19) |
Člen 97d se nadomesti z naslednjim: „Člen 97d 1. Če izdelki še niso bili sproščeni v prosti promet, lahko navedbo o poreklu nadomesti ena ali več nadomestnih navedb o poreklu, ki jo/jih sestavi prepošiljatelj blaga z namenom pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov drugam znotraj carinskega ozemlja Unije ali na Norveško, v Švico ali Turčijo, ko bo ta izpolnila določene pogoje. Nadomestne navedbe o poreklu se lahko sestavijo le, če je bila izvirna navedba o poreklu sestavljena v skladu s členoma 95 in 96 ter Prilogo 13d. 2. Prepošiljatelji se za namene pošiljanja izdelkov s poreklom drugam znotraj ozemlja Unije morajo registrirati, da lahko dajo nadomestne navedbe o poreklu, kadar skupna vrednost izdelkov s poreklom iz prvotne pošiljke, ki se razdeli, presega 6 000 EUR. Vendar se lahko prepošiljateljem, ki niso registrirani, dovoli, da dajo nadomestne navedbe o poreklu, kadar skupna vrednost izdelkov s poreklom v prvotni pošiljki, ki se razdeli, presega 6 000 EUR, če priložijo kopijo izvirne navedbe o poreklu, sestavljene v državi upravičenki. 3. Le prepošiljatelji, ki so registrirani v sistemu REX, lahko dajo nadomestne navedbe o poreklu za izdelke s poreklom, ki se pošljejo na Norveško, v Švico ali Turčijo, ko bo ta izpolnila določene pogoje. To velja ne glede na vrednost izdelkov s poreklom iz prvotne pošiljke in ne glede na to, ali je država porekla navedena v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 978/2012. 4. Nadomestna navedba o poreklu je veljavna dvanajst mesecev od datuma izdaje izvirne navedbe o poreklu. 5. Kadar se navedba o poreklu nadomesti, prepošiljatelj na izvirni navedbi o poreklu navede naslednje:
Izvirna navedba o poreklu se označi z besedo ‚Replaced‘, ‚Remplacée‘ ali ‚Sustituida‘. 6. Prepošiljatelj na nadomestni navedbi o poreklu navede naslednje:
Nadomestna navedba o poreklu se označi ‚Replacement statement‘, ‚Attestation de remplacement‘ ali ‚Comunicación de sustitución‘. 7. Odstavki 1 do 6 se uporabljajo za navedbe, ki nadomeščajo nadomestne navedbe o poreklu. 8. Pododdelek 7 tega oddelka se uporablja smiselno za nadomestne navedbe o poreklu. 9. Kadar izdelki uživajo prednosti tarifnih preferencialov na podlagi odstopanja, odobrenega v skladu s členom 89, se nadomestna navedbo iz tega člena uporabi samo, kadar so takšni izdelki namenjeni za Unijo.“ |
(20) |
v členu 97h se doda naslednji odstavek 3: „3. Če postopek preverjanja iz odstavka 1 ali katera koli druga razpoložljiva informacija kaže na to, da so kršena pravila o poreklu, mora izvozna država upravičenka na lastno pobudo ali zahtevo carinskih organov držav članic ali Komisije opraviti potrebne poizvedbe ali zagotoviti izvedbo takšnih poizvedb s potrebno nujnostjo, da bi ugotovila in preprečila takšne kršitve. V ta namen lahko pri teh poizvedbah sodelujejo Komisija ali carinski organi držav članic.“ |
(21) |
Člen 97i se črta. |
(22) |
V delu I, naslovu IV, poglavju 2 se naslov oddelka 1A nadomesti z:
Postopki in načini upravnega sodelovanja, ki se uporabljajo v zvezi z izvozom, pri katerem se uporabljajo potrdila o poreklu obrazec A, izjave na računu in potrdila o gibanju blaga EUR.1.“ |
(23) |
V členu 97l:
|
(24) |
V členu 97p se odstavek 6 nadomesti z naslednjim: „6. V primeru izdelkov, ki uživajo prednosti tarifnih preferencialov na podlagi odstopanja, odobrenega v skladu s členom 89, se postopek iz tega člena uporablja zgolj, kadar so takšni izdelki namenjeni za Unijo.“ |
(25) |
V členu 109 se kot drugi odstavek doda naslednje: „Polje 7 potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali izjav na računih vsebujejo oznako ‚Autonomous trade measures‘ ali ‚Mesures commerciales autonomes‘.“ |
(26) |
Priloga 13a se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi. |
(27) |
Prilogi 13c in 13d se nadomestita z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
(28) |
Priloga 17 se spremeni skladno s Prilogo III k tej uredbi. |
Člen 2
Uredba (EU) št. 1063/2010 se spremeni:
(1) |
Člen 2 se črta. |
(2) |
Odstavki 3, 4 in 5 člena 3 se črtajo. |
Člen 3
Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1(7) in člen 1(23) se uporabljata od 1. januarja 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 10. marca 2015
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 302, 19.10.1992, str. 1.
(2) Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).
(3) Uredba Komisije (EU) št. 1063/2010 z dne 18. novembra 2010 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 307, 23.11.2010, str. 1).
(4) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 530/2013 z dne 10. junija 2013 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 159, 11.6.2013, str. 1).
(5) Sklep Sveta 2001/101/ES z dne 5. decembra 2000 o odobritvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Skupnostjo in vsako od držav EFTA, ki dodeljuje tarifne preferenciale po splošnem sistemu preferencialov (Norveška in Švica), o zagotavljanju, da se blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Norveške ali Švice ob prihodu na carinsko območje Skupnosti obravnava kot blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Skupnosti (vzajemni sporazum) (UL L 38, 8.2.2001, str. 24).
(6) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).
(7) Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).
PRILOGA I
V Delu II Priloge 13a Uredbe (EGS) št. 2454/93 se naslednje besedilo vstavi med tarifne številke „ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 in ex 6211 – Oblačila za ženske, deklice in dojenčke in oblačilni dodatki za dojenčke, vezeni“ in „ex 6210 in 6216 – Ognjeodporna oprema iz tkanin, prevlečenih s folijo iz aluminiziranega poliestra“:
„ex 6212 |
Modrčki, pasovi za nogavice, stezniki, oporniki, naramnice, podveze in podobni izdelki ter njihovi deli, pleteni ali kvačkani |
|
|
||||||
|
|
|
|
||||||
|
|
Predenje naravnih in/ali umetnih rezanih vlaken ali iztiskanje umetne filamentne preje, ki ga v vsakem primeru spremlja pletenje (izdelki, spleteni v določeno obliko) ali barvanje preje iz naravnih vlaken, ki ga spremlja pletenje (izdelki, spleteni v določeno obliko) (1)“ |
(1) Za posebne pogoje, ki veljajo za izdelke iz mešanice tekstilnih materialov, glej uvodno opombo 6.
(2) Glej uvodno opombo 7.
PRILOGA II
PRILOGA 13c
(iz člena 92)
PRILOGA 13d
(iz člena 95(3))
NAVEDBA O POREKLU
Navede se na vseh trgovinskih dokumentih, ki prikazujejo ime in polni naslov izvoznika in prejemnika ter opis izdelkov in datum izdaje (1)
Različica v francoskem jeziku
L'exportateur … (Numéro dexportateur enregistré (2) (3) (4)) des produits couverts par le présent document déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle. … (5) au sens des règles d'origine du Système des préférences tarifaires généralisées de l'Union européenne et que le critère d'origine satisfait est … … (6).
Različica v angleškem jeziku
The exporter … (Number of Registered Exporter (2) (3) (4)) of the products covered by this document declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of. … preferential origin (5) according to rules of origin of the Generalised System of Preferences of the European Union and that the origin criterion met is … … (6).
Španska različica
El exportador … (Número de exportador registrado (2) (3) (4)) de los productos incluidos en el presente documento declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial. … (5) en el sentido de las normas de origen del Sistema de preferencias generalizado de la Unión Europea y que el criterio de origen satisfecho es … … (6).
(1) Kadar navedba o poreklu nadomesti drugo navedbo v skladu s členom 97d(2) in (3), se na nadomestni navedbi o poreklu navede ‚Replacement statement‘ ali ‚Attestation de remplacement‘ ali ‚Comunicación de sustitución‘. Na nadomestnem potrdilu se navede tudi datum izdaje izvirne navedbe in vse druge potrebne podatke v skladu s členom 97d(6).
(2) Kadar navedba o poreklu nadomesti drugo navedbo v skladu s pododstavkom 1 člena 97d(2) in odstavkom (3) člena 97d, prepošiljatelj blaga, ki sestavi takšno navedbo, navede svoje ime in polni naslov ter svojo številko registriranega izvoznika.
(3) Kadar navedba o poreklu nadomesti drugo navedbo v skladu s pododstavkom 2 člena 97d(2), prepošiljatelj blaga, ki sestavi takšno navedbo, navede svoje ime, polni naslov in (francoska različica)‚agissant sur la base de l'attestation d'origine établie par [nom et adresse complète de l'exportateur dans le pays bénéficiaire] enregistré sous le numéro suivant [Numéro d'exportateur enregistré dans le pays bénéficiaire]‘, (angleška različica)‚acting on the basis of the statement on origin made out by [name and complete address of the exporter in the beneficiary country] registered under the following number [Number of Registered Exporter of the exporter in the beneficiary country]‘, (španska različica)‚actuando sobre la base de la comunicación extendida por [nombre y dirección completa del exportador en el país beneficiario], registrado con el número siguiente [Número de exportador registrado del exportador en el país beneficiario]‘.
(4) Kadar navedba o poreklu nadomesti drugo navedbo v skladu s členom 97d(2), prepošiljatelj blaga navede številko registriranega izvoznika samo, če vrednost izdelkov s poreklom v prvotni pošiljki presega 6 000 EUR.
(5) Navedba države porekla izdelkov. Če se navedba o poreklu v celoti ali delno nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute in Melille v smislu člena 97j, jih mora izvoznik jasno označiti v dokumentu, na katerem je navedba, z oznako ‚XC/XL‘.
(6) Izdelki, ki so v celoti pridobljeni: vstavi se črka ‚P‘; izdelki, ki so zadostno obdelani ali predelani: vstavi se črka ‚W‘, ki ji sledi tarifna številka harmoniziranega sistema (na primer ‚W‘9618).
Po potrebi se zgoraj navedeno nadomesti z eno izmed naslednjih navedb:
(a) |
V primeru bilateralne kumulacije: ‚EU cumulation‘, ‚Cumul UE‘ ali ‚Acumulación UE‘. |
(b) |
V primeru kumulacije z Norveško, Švico ali Turčijo: ‚Norway cumulation‘, ‚Switzerland cumulation‘, ‚Turkey cumulation‘, ‚Cumul Norvège‘, ‚Cumul Suisse‘, ‚Cumul Turquie‘ ali ‚Acumulación Noruega‘, ‚Acumulación Suiza‘ ali ‚Acumulación Turquía‘. |
(c) |
V primeru regionalne kumulacije: ‚regional cumulation‘, ‚cumul regional‘ ali ‚Acumulación regional‘. |
(d) |
V primeru razširjene kumulacije: ‚extended cumulation with country x‘, ‚cumul étendu avec le pays x‘ ali ‚Acumulación ampliada con el país x‘. |
PRILOGA III
Priloga 17 se spremeni:
(a) |
Točka 2 uvodnih opomb se nadomesti z naslednjim besedilom:
|
(b) |
Točka 4 uvodnih opomb se nadomesti z naslednjim besedilom:
|
(c) |
Opombe v zvezi z vzorci obrazca v dveh jezikih, ki sledijo tem vzorcem, se nadomestijo z naslednjim: ‘NOTES (2013) I. Countries which accept Form A for the purposes of the Generalised System of Preferences (GSP)
Full details of the conditions covering admission to the GSP in these countries are obtainable from the designated authorities in the exporting preference-receiving countries or from the customs authorities of the preference-giving countries listed above. An information note is also obtainable from the UNCTAD secretariat. II. General conditions To qualify for preference, products must:
III. Entries to be made in Box 8 Preference products must either be wholly obtained in accordance with the rules of the country of destination or sufficiently worked or processed to fulfil the requirements of that country's origin rules.
NOTES (2013) I. Pays acceptant la formule A aux fins du système des préférences généralisées (SPG):
Des détails complets sur les conditions régissant l'admission au bénéfice du SGP dans ce pays peuvent être obtenus des autorités désignées par les pays exportateurs bénéficiaires ou de l'administration des douanes des pays donneurs qui figurent dans la liste ci-dessus. Une note d'information peut également être obtenue du secrétariat de la CNUCED. II. Conditions générales Pour être admis au bénéfice des préférences, les produits doivent:
III. Indications à porter dans la case 8 Pour bénéficier des préférences, les produits doivent avoir été, soit entièrement obtenus, soit suffisamment ouvrés ou transformés conformément aux règles d'origine des pays de destination.
|
(1) For Australia, the main requirement is the exporter's declaration on the normal commercial invoice. Form A, accompanied by the normal commercial invoice, is an acceptable alternative, but official certification is not required
(2) Official certification is not required.
(3) The Principality of Liechtenstein forms, pursuant to the Treaty of 29 March 1923, a customs union with Switzerland.
(4) The United States does not require GSP Form A. A declaration setting forth all pertinent detailed information concerning the production or manufacture of the merchandise is considered sufficient only if requested by the district collector of Customs.
(5) Pour l'Australie, l'exigence de base est une attestation de l'exportateur sur la facture habituelle. La formule A, accompagnée de la facture habituelle, peut être acceptée en remplacement, mais une certification officielle n'est pas exigée.
(6) Un visa officiel n'est pas exigé.
(7) Les Etats-Unis n'exigent pas de certificat SGP Formule A. Une déclaration reprenant toute information appropriée et détaillée concernant la production ou la fabrication de la marchandise est considérée comme suffisante, et doit être présentée uniquement à la demande du receveur des douanes du district (District collector of Customs).
(8) D'après l'Accord du 29 mars 1923, la Principauté du Liechtenstein forme une union douanière avec la Suisse.
14.3.2015 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 70/36 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/429
z dne 13. marca 2015
o določitvi načinov, ki jih je treba upoštevati pri zaračunavanju stroškov učinkov hrupa
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (1) in zlasti člena 31(5) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
V beli knjigi „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (2) je navedeno, da je 10 % evropskega prebivalstva izpostavljenih znatnemu onesnaženju s hrupom iz železniškega prometa, zlasti tovornega prometa. Hrup je lokalna eksternalija, ki prizadene ljudi, ki živijo v bližini železniških prog. Zmanjšanje je stroškovno najbolj učinkovito pri viru, kjer hrup nastaja. Zamenjava zavornjakov iz litega železa s kompozitnimi zavornjaki lahko zmanjša hrup do 10 dB. Zato bi bilo treba spodbujati in izvajati predelavo obstoječih vagonov z ekonomsko najbolj smiselno zavorno tehnologijo z nizkimi emisijami hrupa, ki je na voljo. |
(2) |
Namen te uredbe je pospešiti predelavo s tem, da se dopusti povračilo relevantnih stroškov, povezanih z namestitvijo kompozitnih zavornjakov. |
(3) |
Člen 31(5) Direktive 2012/34/EU je pooblastil Komisijo, da sprejme izvedbene ukrepe, s katerimi določi načine, ki jih je treba upoštevati pri zaračunavanju stroškov učinkov hrupa, vključno s trajanjem njihove uporabe, in omogoči, da se pri diferenciaciji uporabnin za infrastrukturo po potrebi upošteva občutljivost izpostavljenega območja, zlasti v smislu števila izpostavljenih prebivalcev in sestave vlaka, ki vpliva na raven emisij hrupa („pristojbine za dostop do tirov, diferencirane na podlagi hrupa“). |
(4) |
Ta uredba določa takšne načine in zagotavlja ustrezni pravni okvir, na podlagi katerega bi morali upravljavci infrastrukture uvesti in uporabljati shemo za vzpostavitev pristojbine za dostop do tirov, diferencirane na podlagi hrupa (v nadaljevanju: shema). Ta pravni okvir bi moral prevoznikom v železniškem prometu, imetnikom vagonov in drugim deležnikom jamčiti pravno varnost in spodbude za predelavo njihovih vagonov. Zato načini, določeni s to uredbo, obsegajo trajanje sheme, raven spodbud in povezane ureditve. |
(5) |
Zaradi zagotavljanja potrebnega strokovnega znanja in pomoči je Komisija leta 2011 vzpostavila delovno skupino strokovnjakov za pristojbine za dostop do tirov, diferencirane na podlagi hrupa. Skupina je bila sestavljena iz predstavnikov zainteresiranih držav članic, upravljavcev infrastrukture, prevoznikov v železniškem prometu, imetnikov vagonov in civilne družbe ter je zagotovila pomembne rezultate. |
(6) |
Države članice bi morale svobodno odločati, ali bi moral upravljavec infrastrukture spremeniti uporabnine za infrastrukturo v skladu s to uredbo, da bi se upoštevali stroški posledic hrupa. |
(7) |
Vagoni, ki so skladni z Uredbo Komisije (EU) št. 1304/2014 (3) o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – hrup“ in njenimi poznejšimi spremembami (v nadaljevanju: TSI hrup), bi se morali obravnavati kot „tihi“. Vagoni, ki niso skladni s TSI hrup, bi se morali obravnavati kot „hrupni“. Če se vagon med obnovo ali nadgradnjo opremi s certificiranimi kompozitnimi zavornjaki in se vagonu, ki se ocenjuje, ne dodajo drugi viri hrupa, bi bilo treba domnevati, da so zahteve v okviru TSI hrup izpolnjene. |
(8) |
Obstajajo vagoni, ki jih zaradi njihovih tehničnih značilnosti ni možno opremiti s kompozitnimi zavornjaki. Ti vagoni ne bi smeli biti zajeti v področje uporabe te uredbe. |
(9) |
Da se ohrani konkurenčnost železniškega sektorja, bi morala shema biti v obliki minimalnega obveznega popusta ali bonusa za prevoznike v železniškem prometu, ki uporabljajo predelane vagone. Iz istega razloga bi se upravni postopki morali zadržati na minimalni ravni. |
(10) |
Da bi se upoštevala občutljivost območja, izpostavljenega hrupu, zlasti v smislu števila izpostavljenih prebivalcev, bi morali upravljavci infrastrukture imeti možnost uvesti pribitek (ki predstavlja malus) za prevoznike v železniškem prometu, ki uporabljajo hrupne vlake. Malus se lahko uvede samo tam, kjer je uveden tudi bonus. Stopnja malusa se lahko na različnih železniških progah in odsekih iz ustrezno utemeljenih razlogov spreminja, in sicer v odvisnosti od izpostavljenosti hrupu izpostavljenega prebivalstva. Zato da se ne prizadene splošna konkurenčnost železniškega sektorja, bi malus moral biti omejen in v vsakem primeru ne bi smel biti višji od bonusa. Vendar če se zaračunavanje stroškov učinkov hrupa uporabi za cestni tovorni prevoz v skladu z zakonodajo Unije, se takšna omejitev ne bi smela uporabiti. |
(11) |
Rezultat učinkovitega zmanjšanja hrupa zaradi predelave je opazen le, ko so skoraj vsi vagoni vlaka tihi. Dodatno bi bilo treba spodbujati boljše lastnosti v zvezi s hrupom, in sicer nad zahtevanim minimumom, ter inovacije za zmanjševanje hrupa. Zato bi bilo treba dopustiti dodatne bonuse za „tihe“ vlake in „zelo tiha“ tirna vozila. |
(12) |
Ker je eden izmed glavnih ciljev te uredbe zagotoviti spodbude za hitro predelavo, bi bilo treba omejiti trajanje sheme, kar zadeva bonus, hkrati pa bi morala trajati dovolj dolgo, da zagotovi zadostno finančno podporo. Zato bi se shema morala začeti uporabljati čim prej, njena uporaba pa bi se morala končati leta 2021. Vendar bi morale države članice imeti možnost, da se odločijo, ali bi morali upravljavci infrastrukture začeti uporabljati shemo po predlaganem začetnem datumu. Učinek shem, ki že obstajajo na dan začetka veljavnosti te uredbe, bi se moral priznati in upoštevati z ustreznimi prehodnimi določbami. Uporaba takšnih shem na noben način ne bi smela povzročiti diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu. |
(13) |
Če napredek pri predelavi ni zadovoljiv, bi morale države članice imeti možnost uvesti malus po koncu trajanja sheme, pod pogojem, da se podoben ukrep uporablja za sektor cestnega tovornega prevoza. Zasnova tega malusa bi morala biti skladna z načeli internalizacije zunanjih stroškov hrupa za vse načine tovornega prevoza, zlasti za cestni prevoz. |
(14) |
Ker so običajno imetniki vagonov tisti, ki lahko predelajo vagone, prevozniki v železniškem prometu pa bi imeli koristi od bonusa, bi bilo spodbude treba prenesti na tiste, ki nosijo stroške predelave. |
(15) |
V različnih študijah so bili ocenjeni stroški predelave in potrebne spodbude, ki bi omogočile predelavo v povezavi z drugimi možnostmi financiranja. Glede na podporno študijo o oceni učinka Komisije, bi minimalna harmonizirana raven bonusa morala biti 0,0035 EUR na os/km. Takšen bonus bi moral spodbuditi predelavo vagonov, ki v šestletnem obdobju na leto prevozijo 45 000 km, tako da se pokrije 50 % relevantnih stroškov. Ob upoštevanju, da je vožnja vagona s kompozitnimi zavornjaki povezana z višjimi obratovalnimi stroški, in glede na to, da vagon lahko na leto prevozi manj kot 45 000 km, bi se bonus lahko povišal, da bi se to vzelo v obzir. |
(16) |
Da bi se povečala hitrost predelave in minimiziralo tveganje morebitnih negativnih posledic za konkurenčnost železniškega sektorja, bi se imetnike vagonov in prevoznike v železniškem prometu moralo spodbujati k izkoriščanju možnosti za financiranje predelave z evropskimi javnimi sredstvi, ki jih zagotavlja Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope (4). Države članice, ki se odločijo, da bodo upravljavci infrastrukture uporabili shemo, bi se morale z istim namenom spodbujati, da bodo dale na razpolago ustrezna nacionalna sredstva. |
(17) |
Da se zagotovijo nediskriminatorni pogoji za vse prevoznike v železniškem prometu in preprečijo izplačila bonusov za uporabo vagonov, ki do njih niso upravičeni, bi upravljavci infrastrukture morali prejeti podatke o relevantnih značilnostih vagonov v zvezi s hrupom. Da se zmanjša upravno breme, bi se v ta namen morali uporabljati obstoječi registri in druga orodja, kjer so na voljo. |
(18) |
Upravljavci infrastrukture, ki uporabljajo shemo, bi morali sodelovati, da se poenostavijo in harmonizirajo postopki, povezani z delovanjem sheme, z namenom zmanjšanja upravnega in finančnega bremena za prevoznike v železniškem prometu. |
(19) |
Ta uredba ne bi smela posegati v določbe Direktive 2012/34/EU, kar zadeva financiranje infrastrukture, uravnoteženost prihodkov in izdatkov upravljavcev infrastrukture ter pravičen, nediskriminatoren in pregleden dostop do infrastrukture. |
(20) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 62(3) Direktive 2012/34/EU – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Področje uporabe
1. Ta uredba določa načine, ki jih upoštevajo upravljavci infrastrukture, za zaračunavanje stroškov učinkov hrupa, ki jih povzročijo tovorna tirna vozila.
Uporablja se, ko se država članica znotraj okvira za zaračunavanje iz člena 29(1) Direktive 2012/34/EU odloči spremeniti uporabnine za infrastrukturo v skladu s prvim pododstavkom člena 31(5) navedene direktive.
2. Ta uredba se ne uporablja za vagone, ki izpolnjujejo enega izmed naslednjih pogojev:
(a) |
zanje velja odstopanje od TSI hrup na podlagi člena 9 Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5); |
(b) |
zanje ni na voljo kompozitnih zavornjakov, skladnih s TSI vagoni, ki se lahko neposredno namestijo na vagon brez dodatnih sprememb zavornega sistema ali namenskih preskusov; |
(c) |
izvirajo iz tretjih držav in obratujejo na omrežjih s tirno širino 1 520 ali 1 524 mm ter zanje velja posebna obravnava v okviru TSI hrup ali pa so izvzeti iz njenega področja uporabe. |
3. Bonus in malus, ki izvirata iz diferenciranih pristojbin za dostop do tirov, zagotavljata nediskriminatoren in pregleden dostop do infrastrukture.
4. Diferenciacija pristojbin za dostop do tirov na podlagi te uredbe ne posega v uporabo pravil o državni pomoči.
Člen 2
Opredelitev pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1. |
„shema“ pomeni določbe, ki vzpostavljajo pristojbine za dostop do tirov, diferencirane na podlagi hrupa, ki jih sprejmejo in uporabljajo upravljavci infrastrukture; |
2. |
„predelani vagoni“ pomeni obstoječe vagone, ki so predelani tako, da imajo kompozitne zavornjake v skladu z določbami v TSI hrup; |
3. |
„tihi vagoni“ pomeni nove ali obstoječe vagone, ki dosegajo ustrezne mejne vrednosti za hrup v TSI hrup; |
4. |
„hrupni vagoni“ pomeni vagone, ki presegajo ustrezne mejne vrednosti za hrup v TSI hrup; |
5. |
„hrupen vlak“ pomeni vlak, v katerem je več kot 10 % vagonov hrupnih; |
6. |
„tih vlak“ pomeni vlak, kjer je vsaj 90 % vagonov tihih; |
7. |
„zelo tihi vagoni in lokomotive“ pomeni vagone in lokomotive z emisijami hrupa, ki so vsaj 3 dB pod ustreznimi vrednostmi v TSI hrup; |
8. |
„bonus za predelane vagone“ pomeni obvezen popust na uporabnine za infrastrukturo za prevoznike v železniškem prometu, ki uporabljajo predelane vagone; |
9. |
„bonus za vlak“ pomeni možen popust za prevoznike v železniškem prometu za vsak „tih vlak“; |
10. |
„bonus za zelo tihe vagone ali lokomotive“ pomeni možen popust za prevoznike v železniškem prometu za vsak zelo tih vagon in lokomotivo; |
11. |
„malus“ pomeni možen pribitek na uporabnine za infrastrukturo, ki ga plačajo prevozniki v železniškem prometu za vsak hrupen vlak. |
Člen 3
Sheme
1. Na podlagi načinov, določenih s to uredbo, upravljavec infrastrukture sprejme shemo, ki diferencira uporabnine za infrastrukturo glede na raven povzročenega hrupa in ki se uporablja za vse zadevne prevoznike v železniškem prometu. Uporaba te sheme ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence med prevozniki v železniškem prometu ali negativnega vpliva na splošno konkurenčnost sektorja železniškega tovornega prometa.
2. Ta shema se uporablja do 31. decembra 2021.
Člen 4
Bonus za predelane vagone
1. Upravljavci infrastrukture uvedejo bonus za prevoznike v železniškem prometu, ki uporabljajo predelane vagone. Raven bonusa je enaka na celotnem omrežju upravljavca infrastrukture in se uporablja za vsak predelan vagon.
2. Osnova za izračun ravni bonusa je število osi vagona in število kilometrov, prevoženih v obdobju, ki ga določi upravljavec infrastrukture.
3. Minimalna raven bonusa je 0,0035 EUR na os/km.
4. Pri določitvi ravni bonusa lahko upravljavec infrastrukture upošteva inflacijo, prevožene kilometre vagonov in obratovalne stroške, povezane z uporabo predelanih vagonov.
5. Raven bonusa, izračunana v skladu z odstavkom 3 in, kjer je ustrezno, odstavkom 4, se določi za najmanj 1 leto.
6. Upravljavci infrastrukture se lahko odločijo, da odpravijo ali znižajo raven bonusa, in sicer za znesek stroškov predelave vagonov, za katere so že bili izplačani bonusi, kar omogoča povrnitev stroškov predelave.
Člen 5
Bonus za vlak
1. Upravljavci infrastrukture lahko uvedejo bonus za prevoznike v železniškem prometu, ki uporabljajo tihe vlake.
2. Bonus za vlak se uporablja za vsak tih vlak.
3. Znesek bonusa za tih vlak je največ 50 % skupne vrednosti bonusov, ki se uporabljajo za predelane vagone, ki sestavljajo ta vlak, in izračunan v skladu s členom 4.
4. Bonus za tih vlak se prišteje k bonusoma iz členov 4 in 6.
Člen 6
Bonus za zelo tihe vagone in lokomotive
1. Upravljavci infrastrukture lahko uvedejo bonus za prevoznike v železniškem prometu, ki uporabljajo zelo tihe vagone in lokomotive.
2. Bonus iz odstavka 1 se uporablja za vsak zelo tih vagon in lokomotivo.
3. Znesek bonusa za vsak zelo tih vagon in lokomotivo sorazmerno ustreza zmanjšanju ravni hrupa pod te mejne vrednosti in ustreza največ 50 % vrednosti bonusa, ki se uporablja za predelane vagone in se izračuna v skladu s členom 4.
4. Bonus za zelo tihe vagone in lokomotive se prišteje k bonusoma iz členov 4 in 5.
Člen 7
Malus
1. Upravljavci infrastrukture lahko uvedejo malus za prevoznike v železniškem prometu, ki uporabljajo hrupne vlake.
2. Malus se uporablja za vsak hrupen vlak.
3. Celotni znesek malusa, izplačanega med trajanjem sheme, ne presega vsote bonusov iz členov 4, 5 in 6.
4. Upravljavcem infrastrukture se dopusti, da ne uporabijo odstavka 3, če se za cestni tovorni prevoz uporabi podobno zaračunavanje stroškov učinkov hrupa v skladu z zakonodajo Unije v zadevni državi članici.
5. Z odstopanjem od člena 3 se lahko države članice odločijo, da bodo po koncu trajanja sheme še naprej uporabljale ali uvedle malus, pod pogojem, da se podoben ukrep uporablja v sektorju cestnega tovornega prevoza v skladu z zakonodajo Unije.
6. Ko se upravljavec infrastrukture odloča o uvedbi malusa in določitvi njegove ravni, lahko, kot je primerno ter po posvetovanju z ustreznimi deležniki, upošteva občutljivost območja, izpostavljenega železniškemu tovornemu prometu, zlasti število izpostavljenih prebivalcev in njihovo izpostavljenost železniškemu hrupu vzdolž železniške proge.
Člen 8
Upravne ureditve
1. Upravljavci infrastrukture so odgovorni za upravljanje sheme, vključno z vodenjem računov v zvezi s finančnimi tokovi s prevozniki v železniškem prometu. Na zahtevo pristojnega nacionalnega organa dajo na voljo vse podatke o teh finančnih tokovih, in sicer v obdobju izvajanja sheme ter v naslednjih desetih letih po njenem preteku.
2. Upravljavec infrastrukture uporablja obstoječe registre in druga razpoložljiva orodja, da zbere dokazila, ki prikazujejo stanje vagonov ali lokomotiv (ustrezno predelani, tihi ali hrupni, zelo tihi).
3. Če podatkov iz odstavka 2 ni možno pridobiti iz registrov ali orodij, upravljavec infrastrukture zahteva od prevoznikov v železniškem prometu, da prikažejo stanje vagonov in lokomotiv, ki jih nameravajo uporabljati.
V primeru predelanih vagonov prevoznik v železniškem prometu predloži ustrezna tehnična in finančna dokazila, da je predelava bila opravljena.
V primeru tihih vagonov prevoznik v železniškem prometu predloži dovoljenje za začetek obratovanja ali drugo enakovredno dokazilo.
V primeru zelo tihih vagonov in lokomotiv prevoznik v železniškem prometu predloži dokazila, ki dokazujejo nižjo raven hrupa, vključno, če je ustrezno, s podrobnostmi o dodatnih opravljenih posegih za zmanjšanje hrupa.
4. Upravni ukrepi, oblikovani na nacionalni ravni za upravljanje obstoječih shem, se lahko uporabljajo, če so skladni s to uredbo.
5. Upravni stroški sheme se ne upoštevajo pri določitvi ravni bonusa in malusa.
6. Upravljavci infrastrukture držav članic, ki uporabljajo shemo, sodelujejo med sabo, zlasti kar zadeva poenostavitev in harmonizacijo upravnih postopkov za zaračunavanje stroškov učinkov hrupa, ki jih povzročajo tovorna tirna vozila, kot je določeno s to uredbo, vključno z obliko dokazil iz odstavka 3.
Člen 9
Priglasitev
1. Sheme se Komisiji priglasijo pred njihovim začetkom uporabe.
2. Do 1. maja 2016 in 1. maja vsako naslednje leto države članice Komisiji sporočijo vsaj naslednje podatke za preteklo koledarsko leto:
(a) |
število vagonov, za katere je veljal bonus iz člena 4; |
(b) |
kjer je ustrezno, število vagonov in lokomotiv, za katera je veljal bonus iz člena 6; |
(c) |
kjer je ustrezno, število vlakov, za katere je veljal bonus iz člena 5; |
(d) |
kjer je ustrezno, število vlakov, za katere je veljal malus; |
(e) |
število prevoženih kilometrov predelanih vagonov v zadevni državi članici; |
(f) |
ocenjeno število prevoženih kilometrov tihih in hrupnih vlakov v zadevni državi članici. |
3. Na zahtevo Komisije se zagotovijo dodatni podatki, kjer so na voljo. Ti podatki lahko obsegajo:
(a) |
celotni znesek bonusov, odobrenih za predelane vagone, tihe vlake ter zelo tihe vagone in lokomotive; |
(b) |
celotni znesek zbranih malusov; |
(c) |
povprečni bonus in malus na os/km. |
Člen 10
Pregled
1. Do 31. decembra 2018 Komisija oceni izvajanje shem, zlasti kar zadeva napredek pri predelavi vagonov ter ravnovesje med odbitimi bonusi in že plačanimi malusi. Dodatno Komisija oceni učinek shem, ki se uvedejo na podlagi te uredbe, na splošno konkurenčnost železniškega tovornega sektorja in prenos spodbud, ustvarjenih s shemo, s prevoznikov v železniškem prometu na imetnike vagonov.
2. Ob upoštevanju rezultatov ocene Komisija lahko po potrebi spremeni to uredbo, zlasti kar zadeva minimalno raven bonusa.
Člen 11
Obstoječe sheme
1. Sheme, ki že obstajajo na dan začetka veljavnosti te uredbe, vključno s pogodbami, sklenjenimi na podlagi teh shem, se lahko uporabljajo najpozneje do 10. decembra 2016. Shema, določena s to uredbo, se lahko uporablja samo potem, ko so prenehale veljati obstoječe sheme. Prenehanje veljavnosti obstoječih shem se ne zahteva, če je upravljavec infrastrukture do 11. decembra 2016 obstoječo shemo in pogodbe, ki temeljijo na njej, uskladil s to uredbo.
2. Upravljavci infrastrukture iz držav članic, kjer so bile uvedene sheme iz odstavka 1, se lahko odločijo, da ne bodo uporabljali člena 3(2), če je celotno trajanje njihovih shem 6 let ali več.
Člen 12
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 16. junija 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah.
V Bruslju, 13. marca 2015
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 32.
(2) COM(2011) 144.
(3) Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – hrup“ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).
(4) Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).
(5) Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 191, 18.7.2008, str. 1).
14.3.2015 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 70/43 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/430
z dne 13. marca 2015
o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),
ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
(2) |
Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. marca 2015
Za Komisijo
V imenu predsednika
Jerzy PLEWA
Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
(2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
PRILOGA
Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
(EUR/100 kg) |
||
Oznaka KN |
Oznaka tretje države (1) |
Standardna uvozna vrednost |
0702 00 00 |
EG |
65,8 |
MA |
85,1 |
|
TR |
84,9 |
|
ZZ |
78,6 |
|
0707 00 05 |
JO |
229,9 |
MA |
176,1 |
|
TR |
186,3 |
|
ZZ |
197,4 |
|
0709 93 10 |
MA |
117,1 |
TR |
188,5 |
|
ZZ |
152,8 |
|
0805 10 20 |
EG |
47,5 |
IL |
71,4 |
|
MA |
45,4 |
|
TN |
59,1 |
|
TR |
65,4 |
|
ZZ |
57,8 |
|
0805 50 10 |
TR |
49,2 |
ZZ |
49,2 |
|
0808 10 80 |
BR |
68,9 |
CA |
81,0 |
|
CL |
103,0 |
|
CN |
91,1 |
|
MK |
28,7 |
|
US |
167,6 |
|
ZZ |
90,1 |
|
0808 30 90 |
AR |
108,8 |
CL |
99,5 |
|
CN |
90,9 |
|
US |
124,8 |
|
ZA |
109,7 |
|
ZZ |
106,7 |
(1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.
SKLEPI
14.3.2015 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 70/45 |
SKLEP SVETA (EU) 2015/431
z dne 10. marca 2015
o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Protokola (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,
ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke ECB/2014/58 z dne 16. decembra 2014 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Lietuvos bankas (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in odobri Svet Evropske unije. |
(2) |
V skladu s členom 1 Sklepa Sveta 2014/509/EU (2) Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in se odstopanje v korist Litve v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (3) razveljavi z učinkom od 1. januarja 2015. |
(3) |
Svet ECB je priporočil, da se družba UAB PricewaterhouseCoopers imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas za poslovna leta od 2015 do 2017. |
(4) |
Primerno je upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu z njim spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (4) – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
V členu 1 Sklepa 1999/70/ES se doda naslednji odstavek:
„19. UAB PricewaterhouseCoopers se potrdi kot zunanji revizor centralne banke Lietuvos bankas za poslovna leta od 2015 do 2017.“
Člen 2
Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Evropsko centralno banko.
V Bruslju, 10. marca 2015
Za Svet
Predsednik
J. REIRS
(1) UL C 465, 24.12.2014, str. 1.
(2) Sklep Sveta 2014/509/EU z dne 23. julija 2014 o uvedbi eura v Litvi 1. januarja 2015 (UL L 228, 31.7.2014, str. 29).
(3) UL L 236, 23.9.2003, str. 33.
(4) Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).
14.3.2015 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 70/47 |
SKLEP SVETA (SZVP) 2015/432
z dne 13. marca 2015
o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1). |
(2) |
Svet je 8. septembra 2014 sprejel Sklep 2014/658/SZVP (2), s katerim je veljavnost ukrepov podaljšal za nadaljnjih šest mesecev. |
(3) |
Svet za zunanje zadeve je 29. januarja 2015 sklenil, da bi bilo treba veljavnost ukrepov podaljšati. Svet je pregledal posamezne uvrstitve. Treba bi bilo spremeniti vnose za 50 oseb in črtati vnos za eno umrlo osebo. |
(4) |
Sklep 2014/145/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Sklep 2014/145/SZVP se spremeni:
1. |
drugi odstavek člena 6 se nadomesti z naslednjim: „Ta sklep se uporablja do 15. septembra 2015.“ ; |
2. |
Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 13. marca 2015
Za Svet
Predsednik
A. MATĪSS
(1) Sklep Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 78, 17.3.2014, str. 16).
(2) UL L 271, 12.9.2014, str. 47.
PRILOGA
1. |
Vnos iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP za spodaj navedeno osebo se črta:
|
2. |
Vnosi iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP za spodaj navedene osebe se nadomestijo z:
|
14.3.2015 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 70/58 |
SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/433
z dne 17. decembra 2014
o ustanovitvi Odbora za poklicno etiko in sprejetju njegovega poslovnika (ECB/2014/59)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
ob upoštevanju Sklepa ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (1) in zlasti člena 9a Sklepa,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Svet Evropske centralne banke (ECB) namerava z ustanovitvijo Odbora ECB za poklicno etiko (v nadaljnjem besedilu: Odbor za poklicno etiko) okrepiti veljavna etična pravila in dodatno izboljšati korporativno upravljanje ECB, Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), Eurosistema in enotnega mehanizma nadzora (EMN). |
(2) |
V zadnjih letih se je ozaveščenost javnosti o vprašanjih korporativnega upravljanja in etičnih pravilih povečala. Po vzpostavitvi EMN so vprašanja upravljanja za ECB še pomembnejša. Večja ozaveščenost in nadzor javnosti zahtevata, da ECB vzpostavi najsodobnejša etična pravila za zagotavljanje svoje integritete in preprečitev tveganj za svoj ugled ter se jih strogo drži. |
(3) |
Etična pravila za člane teles, ki sodelujejo v postopkih odločanja ECB (v nadaljnjem besedilu: naslovniki), bi morala temeljiti na istih načelih kot pravila, ki se uporabljajo za zaposlene v ECB, in bi morala biti sorazmerna z zadevnimi nalogami naslovnikov. Zato bi bilo treba raznovrstna pravila, ki tvorijo etični okvir ECB, tj. Kodeks ravnanja za člane Sveta ECB (2), Dopolnilni kodeks meril poklicne etike za člane izvršilnega odbora Evropske centralne banke (3), Kodeks ravnanja za člane Nadzornega odbora in Pravila za zaposlene v ECB, razlagati skladno. |
(4) |
Etična pravila je treba podkrepiti z dobro delujočim spremljanjem, mehanizmi poročanja in postopki za doseganje ustreznega in skladnega izvajanja, pri čemer bo imel ključno vlogo Odbor za poklicno etiko. |
(5) |
Za zagotovitev učinkovitega medsebojnega delovanja med tistimi vidiki etičnih pravil, ki se nanašajo predvsem na operativno izvajanje, in tistimi vidiki, ki se nanašajo predvsem na institucionalna vprašanja in vprašanja, povezana s pravnim okvirom, bi moral biti vsaj eden izmed članov Revizijskega odbora ECB (v nadaljnjem besedilu: Revizijski odbor) tudi član Odbora za poklicno etiko. |
(6) |
V Odboru za poklicno etiko bi moral bil tudi zunanji član Revizijskega odbora. Zunanji člani Revizijskega odbora se izberejo izmed visokih uradnikov z izkušnjami na področju centralnega bančništva – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Ustanovitev in sestava
1. Ustanovi se Odbor za poklicno etiko.
2. Odbor za poklicno etiko sestavljajo trije zunanji člani, izmed katerih je vsaj eden zunanji član Revizijskega odbora.
3. Člani Odbora za poklicno etiko so ugledni posamezniki iz držav članic, ki so brez dvoma neodvisni in dobro razumejo cilje, naloge in upravljanje ECB, ESCB, Eurosistema in EMN. Ne smejo biti zaposleni v ECB ali člani teles, ki so vključeni v postopke odločanja ECB, nacionalnih centralnih bank ali pristojnih nacionalnih organov, kot so opredeljeni v Uredbi Sveta (EU) št. 1024/2013 (4).
Člen 2
Imenovanje članov
1. Člane Odbora za poklicno etiko imenuje Svet ECB.
2. Odbor za poklicno etiko določi svojega predsednika.
3. Člani Odbora za poklicno etiko so imenovani za obdobje treh let, z možnostjo enkratnega podaljšanja. Mandat članov Odbora za poklicno etiko, ki so hkrati tudi člani Revizijskega odbora, preneha, če jim preneha članstvo v Revizijskem odboru.
4. Člani Odbora za poklicno etiko spoštujejo najvišje standarde etičnega ravnanja. Od njih se pričakuje, da ravnajo pošteno, neodvisno, nepristransko, diskretno in ne oziraje se na lastne interese ter da se izogibajo vsakršni situaciji, ki bi lahko vodila v osebno navzkrižje interesov. Poleg tega se od njih pričakuje, da se zavedajo pomembnosti svojih dolžnosti in nalog. Člani Odbora za poklicno etiko se morajo vzdržati vsakršnega posvetovanja o primerih zaznanega ali morebitnega osebnega navzkrižja interesov. Zahteve o varovanju poslovne skrivnosti iz člena 37 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke veljajo zanje tudi po prenehanju njihove funkcije.
5. Člani Odbora za poklicno etiko so upravičeni do plačila, ki je sestavljeno iz letnega nadomestila in plačila za dejansko opravljeno delo na podlagi urne postavke. Znesek takega nadomestila določi Svet ECB.
Člen 3
Delovanje
1. Odbor za poklicno etiko določi datume svojih sej na predlog predsednika. Predsednik lahko seje Odbora za poklicno etiko skliče tudi, kadar koli je to po njegovem mnenju potrebno.
2. Seje se lahko na predlog katerega koli člana in s soglasjem predsednika opravijo tudi v obliki telekonference, posvetovanja pa se lahko izvedejo po pisnem postopku.
3. Od članov Odbora za poklicno etiko se pričakuje, da so na vseh sejah osebno navzoči. Na sejah smejo biti navzoči le člani tega odbora in sekretar. Ne glede na to lahko Odbor za poklicno etiko na svoje seje povabi tudi druge osebe, če meni, da je to primerno.
4. Izvršilni odbor zaupa opravljanje nalog sekretarja Odbora za poklicno etiko enemu od zaposlenih.
5. Odbor za poklicno etiko ima dostop do članov vodstva in zaposlenih ter do dokumentov in informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog.
Člen 4
Naloge
1. Kadar je to izrecno določeno v pravnih aktih, ki jih sprejme ECB, ali v etičnih pravilih teles, ki sodelujejo v postopkih odločanja, Odbor za poklicno etiko svetuje o etičnih vprašanjih, in sicer na podlagi posamičnih zahtev.
2. Odbor za poklicno etiko prevzame naloge svetovalca za poklicno etiko, imenovanega na podlagi Kodeksa ravnanja za člane Sveta ECB, in naloge pooblaščenca za poklicno etiko v ECB, imenovanega na podlagi Dopolnilnega kodeksa meril poklicne etike za člane izvršilnega odbora ECB.
3. Odbor za poklicno etiko poroča Revizijskemu odboru o danih nasvetih in obsegu, v katerem so bili ti nasveti izvedeni, in tako Revizijskemu odboru pomaga pri izvedbi ocene splošne ustreznosti okvira skladnosti s predpisi za ECB, ESCB, Eurosistem in EMN ter učinkovitosti postopkov za spremljanje skladnosti s predpisi.
4. Odbor za poklicno etiko o svojem delu letno poroča Svetu ECB. Poleg tega Svetu ECB poroča tudi, kadar koli meni, da je to primerno, in/ali je to potrebno za opravljanje njegovih nalog.
5. Odbor za poklicno etiko lahko poleg nalog, ki so določene v tem členu, opravlja tudi druge dejavnosti, povezane s tem mandatom, če tako zahteva Svet ECB.
Člen 5
Obveščanje o izvedbi nasvetov
Naslovniki nasvetov Odbora za poklicno etiko obvestijo ta odbor o izvajanju njegovih nasvetov.
Člen 6
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Frankfurtu na Majni, 17. decembra 2014
Predsednik ECB
Mario DRAGHI
(1) UL L 80, 18.3.2004, str. 33.
(2) UL C 123, 24.5.2002, str. 9.
(3) UL C 104, 23.4.2010, str. 8.
(4) Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).
Popravki
14.3.2015 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 70/61 |
Zapisnik o popravku
Drugega dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji, podpisan v Bruslju dne 24. julija 2007
( Uradni list Evropske unije L 251 z dne 26. septembra 2007 )
Ta popravek je bil narejen z zapisnikom o popravku, ki je bil dne 18. decembra 2014 podpisan v Bruslju in katerega depozitar je Svet.
1. a) |
Stran 12, Priloga III, tabela „I. Horizontalne obveze“, naslov |
Besedilo:
„I. HORIZONTALNE OBVEZE |
|||
VSI SEKTORJI, VKLJUČENI V TO LISTO“ |
|
|
|
se glasi:
„Vrste ponudbe:
|
|||||||||||
Sektor ali podsektor |
Omejitve dostopa na trg |
Omejitve pri nacionalni obravnavi |
Dodatne obveze |
||||||||
I. HORIZONTALNE OBVEZE |
|||||||||||
VSI SEKTORJI, VKLJUČENI V TO LISTO“ |
|
|
|
b) |
Strani 13–25, Priloga III, tabela „I. Horizontalne obveze“, naslov |
Besedilo:
[ni besedila] (1)
se glasi:
„Vrste ponudbe:
|
|||||||||||
Sektor ali podsektor |
Omejitve dostopa na trg |
Omejitve pri nacionalni obravnavi |
Dodatne obveze“ |
2. a) |
Stran 26, Priloga III, tabela „II. Obveze posameznih sektorjev“, naslov |
Besedilo:
|
se glasi:
„Vrste ponudbe:
|
|||||||||||
Sektor ali podsektor |
Omejitve dostopa na trg |
Omejitve pri nacionalni obravnavi |
Dodatne obveze |
||||||||
|
b) |
Strani 27–111, Priloga III, tabela „II. Obveze posameznih sektorjev“, naslov |
Besedilo:
[ni besedila] (2)
se glasi:
„Vrste ponudbe:
|
|||||||||||
Sektor ali podsektor |
Omejitve dostopa na trg |
Omejitve pri nacionalni obravnavi |
Dodatne obveze“ |
3. a) |
Stran 115, Priloga IV, tabela „I. Horizontalne obveze“, naslov |
Besedilo:
„I. HORIZONTALNE OBVEZE |
|||
VSI SEKTORJI, VKLJUČENI V TO LISTO“ |
|
|
|
se glasi:
„Vrste ponudbe:
|
|||||||||||
Sektor ali podsektor |
Omejitve dostopa na trg |
Omejitve pri nacionalni obravnavi |
Dodatne obveze |
||||||||
I. HORIZONTALNE OBVEZE |
|||||||||||
VSI SEKTORJI, VKLJUČENI V TO LISTO“ |
|
|
|
b) |
Strani 116–125, Priloga IV, tabela „I. Horizontalne obveze“, naslov |
Besedilo:
[ni besedila] (3)
se glasi:
„Vrste ponudbe:
|
|||||||||||
Sektor ali podsektor |
Omejitve dostopa na trg |
Omejitve pri nacionalni obravnavi |
Dodatne obveze“ |
4. a) |
Stran 126, Priloga IV, tabela „II.1 Finančne storitve – Posebne obveze (prvi del) (1)“, naslov |
Besedilo:
|
se glasi:
„Vrste ponudbe:
|
|||||||||||
Sektor ali podsektor |
Omejitve dostopa na trg |
Omejitve pri nacionalni obravnavi |
Dodatne obveze |
||||||||
|
b) |
Strani 127–142, Priloga IV, tabela „II.1 Finančne storitve – Posebne obveze (prvi del)“, naslov |
Besedilo:
[ni besedila] (4)
se glasi:
„Vrste ponudbe:
|
|||||||||||
Sektor ali podsektor |
Omejitve dostopa na trg |
Omejitve pri nacionalni obravnavi |
Dodatne obveze“ |
5. a) |
Stran 143, Priloga IV, tabela „II.2 Finančne storitve – Posebne obveze (drugi del)“, naslov |
Besedilo:
|
se glasi:
„Vrste ponudbe:
|
|||||||||||
Sektor ali podsektor |
Omejitve dostopa na trg |
Omejitve pri nacionalni obravnavi |
Dodatne obveze |
||||||||
|
b) |
Strani 144–155, Priloga IV, tabela „II.2 Finančne storitve – Posebne obveze (drugi del)“, naslov |
Besedilo:
[ni besedila] (5)
se glasi:
„Vrste ponudbe:
|
|||||||||||
Sektor ali podsektor |
Omejtive dostopa na trg |
Omejitve pri nacionalni obravnavi |
Dodatne obveze“ |
(1) Naslov manjka le v podpisanem Drugem dodatnem protokolu, ne pa v objavljeni različici, UL L 251, 26.9.2007, str. 13–25, v skladu s pravili Urada za publikacije.
(2) Naslov manjka le v podpisanem Drugem dodatnem protokolu, ne pa v objavljeni različici, UL L 251, 26.9.2007, str. 27–111, v skladu s pravili Urada za publikacije.
(3) Naslov manjka le v podpisanem Drugem dodatnem protokolu, ne pa v objavljeni različici, UL L 251, 26.9.2007, str. 116–125, v skladu s pravili Urada za publikacije.
(4) Naslov manjka le v podpisanem Drugem dodatnem protokolu, ne pa v objavljeni različici, UL L 251, 26.9.2007, str. 127–142, v skladu s pravili Urada za publikacije.
(5) Naslov manjka le v podpisanem Drugem dodatnem protokolu, ne pa v objavljeni različici, UL L 251, 26.9.2007, str. 144–155, v skladu s pravili Urada za publikacije.
14.3.2015 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 70/65 |
Popravek Sklepa Sveta 2010/183/EU z dne 16. marca 2010 o spremembah Odločbe 2009/459/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji
( Uradni list Evropske unije L 83 z dne 30. marca 2010 )
Vsebina, naslov:
besedilo:
„2010/183/EU
Sklep Sveta z dne 16. marca 2010 o spremembah Odločbe 2009/459/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji“
se glasi:
„2010/183/EU
Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 o spremembah Odločbe 2009/459/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji“
Stran 19, naslov:
besedilo:
„Sklep Sveta z dne 16. marca 2010 o spremembah Odločbe 2009/459/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji (2010/183/EU)“
se glasi:
„Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 o spremembah Odločbe 2009/459/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji (2010/183/EU)“
Stran 19, zaključna formula:
besedilo:
„V Bruslju, 16. marca 2010.“
se glasi:
„V Bruslju, 16. februarja 2010.“