ISSN 1977-0804 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 366 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Zvezek 57 |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
II Nezakonodajni akti
UREDBE
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/1 |
UREDBA SVETA (EU) št. 1367/2014
z dne 15. decembra 2014
o določitvi ribolovnih možnosti za plovila Unije za določene staleže globokomorskih rib za leti 2015 in 2016
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 43(3) Pogodbe določa, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. |
(2) |
Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, kar vključuje, če je ustrezno, poročila, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). |
(3) |
Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi pa tudi nekaterih pogojev, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo treba med države članice razdeliti tako, da se vsaki državi članici zagotovi sorazmerna stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribolov, in ob upoštevanju ciljev skupne ribiške politike iz Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
(4) |
Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja ter ob upoštevanju bioloških in družbenogospodarskih vidikov, pri čemer je treba zagotoviti pošteno obravnavo med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki, zlasti zadevnih regionalnih svetovalnih svetov. |
(5) |
Ribolovne možnosti bi morale biti v skladu z mednarodnimi sporazumi in načeli, kot je Sporazum Združenih narodov glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib iz leta 1995 (2), ter v skladu s podrobnimi načeli upravljanja iz mednarodnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za upravljanje globokomorskega ribolova na odprtih morjih iz leta 2008, v skladu s katerimi mora biti upravni organ zlasti previdnejši, če so informacije negotove, nezanesljive ali neustrezne. Pomanjkanje ustreznih znanstvenih podatkov ne bi smelo biti razlog za odlaganje ali nesprejetje ukrepov ohranjanja in upravljanja. |
(6) |
V najnovejšem znanstvenem mnenju Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) in STECF je navedeno, da se večina globokomorskih staležev še vedno ne lovi trajnostno, pri čemer bi bilo treba ribolovne možnosti za te staleže zaradi zagotovitve njihove trajnosti dodatno zmanjšati, dokler se ne bi pokazal pozitiven trend pri razvoju staležev. Poleg tega je ICES mnenja, da usmerjeni ribolov oranžne sluzoglavke ter nekaterih staležev okatega ribona in okroglonosega repaka ne bi smel biti dovoljen na nobenem območju. |
(7) |
Glede štirih staležev okroglonosega repaka znanstveni podatki in znanstveni podatki in zadnje razprave v Komisiji za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) kažejo, da so ulovi te vrste morda napačno sporočene kot ulovi čebulastookega repaka. Zato je primerno določiti TAC, ki zajema obe vrsti, in omogočiti poročanje o ulovu vsake vrste posebej. |
(8) |
V zvezi z globokomorskimi morskimi psi velja, da so glavne komercialne vrste izčrpane, zato ne bi smelo biti nikakršnega usmerjenega ribolova. Poleg tega je STECF glede na selivsko naravo globokomorskih morskih psov in njihovo široko razširjenost po celotnem severovzhodnem Atlantiku priporočil, da se ukrepi upravljanja za te vrste razširijo na vode Unije območja Odbora za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik (CECAF) v okolici Madeire. |
(9) |
Ribolovne možnosti za globokomorske vrste, kot so opredeljene v členu 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 (3), se določijo vsaki dve leti. Vendar so izjema staleži velike srebrenke in staleži modrega lenga. Glede slednjega so glavne vrste ribolova modrega lenga povezane z letnimi pogajanji z Norveško; zaradi poenostavitve bi bilo treba vse TAC modrega lenga določiti v skladu s TAC, ki velja za glavno vrsto ribolova modrega lenga, in v istem pravnem aktu. Zato bi bilo treba ribolovne možnosti za staleže velike srebrenke in modrega lenga določiti v drugi zadevni letni uredbi o določitvi ribolovnih možnosti. |
(10) |
V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 (4) bi bilo treba določiti staleže, za katere veljajo razni ukrepi iz navedene uredbe. Previdnostni TAC bi bilo treba uporabiti za staleže, za katere ni na voljo nobene znanstveno utemeljene ocene možnosti ribolova za leto, v katerem je treba določiti TAC; v vseh drugih primerih bi bilo treba uporabljati analitske TAC. Ob upoštevanju mnenja ICES in STECF glede globokomorskih staležev ter predvsem dejstva, da za zadevne ribolovne možnosti večinoma ne obstaja znanstvena ocena, bi morali veljati previdnostni TAC iz te uredbe. |
(11) |
Da se izogne prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da se zagotovi preživljanje ribičev Unije, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2015. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba določa letne ribolovne možnosti, ki so na voljo za ribiška plovila Unije za staleže rib nekaterih globokomorskih vrst za leti 2015 in 2016 v vodah Unije in nekaterih vodah zunaj Unije, za katere se zahtevajo omejitve ulova.
Člen 2
Opredelitev pojmov
1. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a) |
„ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; |
(b) |
„vode Unije“ pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi; |
(c) |
„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega ribjega staleža ulovi in iztovori vsako leto; |
(d) |
„kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji ali državi članici; |
(e) |
„mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države. |
2. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve območij:
(a) |
območja ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) pomenijo geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5); |
(b) |
območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik) pomenijo geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
Člen 3
TAC in dodelitve
TAC za globokomorske vrste, ki jih ulovijo ribiška plovila Unije v vodah Unije ali v nekaterih vodah zunaj Unije, dodelitev takih TAC državam članicam ter po potrebi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi k tej Uredbi.
Člen 4
Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti
1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v:
(a) |
izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
(b) |
odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (7) ali členom 10(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (8); |
(c) |
dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 847/96; |
(d) |
odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
2. Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se uporablja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitični TAC, razen kadar je drugače določeno v Prilogi k tej uredbi.
Člen 5
Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova
Ribe iz staležev, za katere so določeni TAC, se obdržijo na krovu ali iztovarjajo le, če ulov ulovijo ribiška plovila, ki plovejo pod zastavo države članice in imajo kvoto ter ta kvota ni izčrpana.
Člen 6
Prenos podatkov
Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ujetih staležev, uporabijo oznake staležev, določene v Prilogi k tej uredbi.
Člen 7
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 15. decembra 2014
Za Svet
Predsednik
M. MARTINA
(1) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).
(2) Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UL L 189, 3.7.1998, str. 16).
(3) Uredba Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev (UL L 351, 28.12.2002, str. 6).
(4) Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3).
(5) Uredba (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).
(6) Uredba (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven severnega Atlantika (UL L 87, 31.3.2009, str. 1).
(7) Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).
(8) Uredba Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti ter o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93 in (ES) št. 1627/94 in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 3317/94 (UL L 286, 29.10.2008, str. 33).
PRILOGA
Če ni drugače določeno, so sklici na ribolovna območja sklici na območja ICES.
DEL 1
Opredelitev vrst in skupin vrst
1. |
Na seznamu iz dela 2 te priloge so staleži rib navedeni po abecednem redu latinskih imen vrst. Globokomorski morski psi pa so na začetku navedenega seznama. Za namene te uredbe je v nadaljevanju prikazana primerjalna tabela s splošnimi in latinskimi imeni:
|
2. |
V tej uredbi izraz „globokomorski morski psi“ pomeni naslednji seznam vrst:
|
DEL 2
Letne ribolovne možnosti, ki se uporabljajo za ribiška plovila Unije v območjih s TAC po vrstah in po območjih (v tonah žive teže)
Vrsta: |
globokomorski morski psi |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX; vode Unije območij CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2 (DWS/ 56789-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Nemčija |
0 |
0 |
|
|
Estonija |
0 |
0 |
|
|
Irska |
0 |
0 |
|
|
Španija |
0 |
0 |
|
|
Francija |
0 |
0 |
|
|
Litva |
0 |
0 |
|
|
Poljska |
0 |
0 |
|
|
Portugalska |
0 |
0 |
|
|
Združeno kraljestvo |
0 |
0 |
|
|
Unija |
0 |
0 |
|
|
TAC |
0 |
0 |
|
Analitski TAC. Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |
Vrsta: |
globokomorski morski psi |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območja X (DWS/ 10-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Portugalska |
0 |
0 |
|
|
Unija |
0 |
0 |
|
|
TAC |
0 |
0 |
|
Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |
Vrsta: |
globokomorski morski psi, Deania hystricosa in Deania profundorum |
Območje: |
mednarodne vode območja XII (DWS/12INT-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Irska |
0 |
0 |
|
|
Španija |
0 |
0 |
|
|
Francija |
0 |
0 |
|
|
Združeno kraljestvo |
0 |
0 |
|
|
Unija |
0 |
0 |
|
|
TAC |
0 |
0 |
|
Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |
Vrsta: |
Črni morski meč Aphanopus carbo |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III in IV (BSF/1234-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Nemčija |
3 |
3 |
|
|
Francija |
3 |
3 |
|
|
Združeno kraljestvo |
3 |
3 |
|
|
Unija |
9 |
9 |
|
|
TAC |
9 |
9 |
|
Previdnostni TAC
|
Vrsta: |
Črni morski meč Aphanopus carbo |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII (BSF/56712-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Nemčija |
42 |
39 |
|
|
Estonija |
20 |
19 |
|
|
Irska |
104 |
96 |
|
|
Španija |
208 |
191 |
|
|
Francija |
2 918 |
2 684 |
|
|
Latvija |
136 |
125 |
|
|
Litva |
1 |
1 |
|
|
Poljska |
1 |
1 |
|
|
Združeno kraljestvo |
208 |
191 |
|
|
Druge države (1) |
11 |
10 |
|
|
Unija |
3 649 |
3 357 |
|
|
TAC |
3 649 |
3 357 |
|
Analitski TAC
|
Vrsta: |
Črni morski meč Aphanopus carbo |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij VIII, IX in X (BSF/8910-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Španija |
12 |
12 |
|
|
Francija |
29 |
29 |
|
|
Portugalska |
3 659 |
3 659 |
|
|
Unija |
3 700 |
3 700 |
|
|
TAC |
3 700 |
3 700 |
|
Analitski TAC
|
Vrsta: |
Črni morski meč Aphanopus carbo |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območja CECAF 34.1.2. (BSF/C3412-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Portugalska |
3 141 |
2 827 |
|
|
Unija |
3 141 |
2 827 |
|
|
TAC |
3 141 |
2 827 |
|
Previdnostni TAC
|
Vrsta: |
Sluzoglavke Beryx spp. |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV (ALF/3X14-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Irska |
9 |
9 |
|
|
Španija |
67 |
67 |
|
|
Francija |
18 |
18 |
|
|
Portugalska |
193 |
193 |
|
|
Združeno kraljestvo |
9 |
9 |
|
|
Unija |
296 |
296 |
|
|
TAC |
296 |
296 |
|
Analitski TAC
|
Vrsta: |
okroglonosi repak in čebulastooki repak Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij I, II in IV (RNG/124-) za okroglonosi repak (RHG/124-) za čebulastooki repak |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Danska |
1 |
1 |
|
|
Nemčija |
1 |
1 |
|
|
Francija |
10 |
10 |
|
|
Združeno kraljestvo |
1 |
1 |
|
|
Unija |
13 |
13 |
|
|
TAC |
13 |
13 |
|
Previdnostni TAC
|
Vrsta: |
okroglonosi repak in čebulastooki repak Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območja III (RNG/03-) za okroglonosi repak (2) (RHG/03-) za čebulastooki repak |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Danska |
412 |
329 |
|
|
Nemčija |
2 |
2 |
|
|
Švedska |
21 |
17 |
|
|
Unija |
435 |
348 |
|
|
TAC |
435 |
348 |
|
Previdnostni TAC.
|
Vrsta: |
okroglonosi repak in čebulastooki repak Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII (RNG/5B67-) za okroglonosi repak (5) (RHG/5B67-) za čebulastooki repak |
|
Leto |
|
|
||
Nemčija |
8 |
8 |
|
|
Estonija |
59 |
60 |
|
|
Irska |
260 |
265 |
|
|
Španija |
65 |
66 |
|
|
Francija |
3 302 |
3 358 |
|
|
Litva |
76 |
77 |
|
|
Poljska |
38 |
39 |
|
|
Združeno kraljestvo |
194 |
197 |
|
|
Druge države (4) |
8 |
8 |
|
|
Unija |
4 010 |
4 078 |
|
|
TAC |
4 010 |
4 078 |
|
Analitski TAC
|
Vrsta: |
okroglonosi repak in čebulastooki repak Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij VIII, IX, X, XII in XIV (RNG/8X14-) za okroglonosi repak (7) (RHG/8X14-) za čebulastooki repak |
|
Leto |
2015 (6) |
2016 (6) |
|
|
Nemčija |
24 |
21 |
|
|
Irska |
5 |
5 |
|
|
Španija |
2 617 |
2 354 |
|
|
Francija |
121 |
109 |
|
|
Latvija |
42 |
38 |
|
|
Litva |
5 |
5 |
|
|
Poljska |
819 |
737 |
|
|
Združeno kraljestvo |
11 |
10 |
|
|
Unija |
3 644 |
3 279 |
|
|
TAC |
3 644 |
3 279 |
|
Analitski TAC
|
Vrsta: |
Oranžna sluzoglavka Hoplostethus atlanticus |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območja VI (ORY/06-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Irska |
0 |
0 |
|
|
Španija |
0 |
0 |
|
|
Francija |
0 |
0 |
|
|
Združeno kraljestvo |
0 |
0 |
|
|
Unija |
0 |
0 |
|
|
TAC |
0 |
0 |
|
Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |
Vrsta: |
Oranžna sluzoglavka Hoplostethus atlanticus |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območja VII (ORY/07-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Irska |
0 |
0 |
|
|
Španija |
0 |
0 |
|
|
Francija |
0 |
0 |
|
|
Združeno kraljestvo |
0 |
0 |
|
|
Druge države |
0 |
0 |
|
|
Unija |
0 |
0 |
|
|
TAC |
0 |
0 |
|
Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |
Vrsta: |
Oranžna sluzoglavka Hoplostethus atlanticus |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII in XIV (ORY/1CX14) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Irska |
0 |
0 |
|
|
Španija |
0 |
0 |
|
|
Francija |
0 |
0 |
|
|
Portugalska |
0 |
0 |
|
|
Združeno kraljestvo |
0 |
0 |
|
|
Druge države |
0 |
0 |
|
|
Unija |
0 |
0 |
|
|
TAC |
0 |
0 |
|
Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |
Vrsta: |
Okati ribon Pagellus bogaraveo |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij VI, VII in VIII (SBR/678-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Irska |
5 |
5 |
|
|
Španija |
135 |
128 |
|
|
Francija |
7 |
6 |
|
|
Združeno kraljestvo |
17 |
16 |
|
|
Druge države (8) |
5 |
5 |
|
|
Unija |
169 |
160 |
|
|
TAC |
169 |
160 |
|
Analitski TAC
|
Vrsta: |
Okati ribon Pagellus bogaraveo |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območja IX (SBR/09-) |
|
Leto |
2015 (9) |
2016 (9) |
|
|
Španija |
294 |
144 |
|
|
Portugalska |
80 |
39 |
|
|
Unija |
374 |
183 |
|
|
TAC |
374 |
183 |
|
Analitski TAC.
|
Vrsta: |
Okati ribon Pagellus bogaraveo |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območja X (SBR/10-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Španija |
6 |
5 |
|
|
Portugalska |
678 |
507 |
|
|
Združeno kraljestvo |
6 |
5 |
|
|
Unija |
690 |
517 |
|
|
TAC |
690 |
517 |
|
Analitski TAC
|
Vrsta: |
tabinja belica Phycis blennoides |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III in IV (GFB/1234-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Nemčija |
10 |
10 |
|
|
Francija |
10 |
10 |
|
|
Združeno kraljestvo |
17 |
17 |
|
|
Unija |
37 |
37 |
|
|
TAC |
37 |
37 |
|
Analitski TAC
|
Vrsta: |
tabinja belica Phycis blennoides |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij V, VI in VII (GFB/567-) |
|
Leto |
2015 (10) |
2016 (10) |
|
|
Nemčija |
12 |
12 |
|
|
Irska |
312 |
312 |
|
|
Španija |
706 |
706 |
|
|
Francija |
427 |
427 |
|
|
Združeno kraljestvo |
977 |
977 |
|
|
Unija |
2 434 |
2 434 |
|
|
TAC |
2 434 |
2 434 |
|
Analitski TAC
|
Vrsta: |
tabinja belica Phycis blennoides |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij VIII in IX (GFB/89-) |
|
Leto |
2015 (11) |
2016 (11) |
|
|
Španija |
290 |
290 |
|
|
Francija |
18 |
18 |
|
|
Portugalska |
12 |
12 |
|
|
Unija |
320 |
320 |
|
|
TAC |
320 |
320 |
|
Analitski TAC
|
Vrsta: |
tabinja belica Phycis blennoides |
Območje: |
vode Unije in mednarodne vode območij X in XII (GFB/1012-) |
|
Leto |
2015 |
2016 |
|
|
Francija |
10 |
10 |
|
|
Portugalska |
45 |
45 |
|
|
Združeno kraljestvo |
10 |
10 |
|
|
Unija |
65 |
65 |
|
|
TAC |
65 |
65 |
|
Analitski TAC
|
(1) Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov.
(2) Med posvetovanji med Evropsko unijo in Norveško ni dovoljen usmerjeni ribolov okroglonosega repaka na območju ICES IIIa.
(3) Največ 10 % vsake kvote se lahko lovi v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VIII, IX, X, XII in XIV (RNG/*8X14-).
(4) Izključno za prilov. Usmerjeni ribolov ni dovoljen.
(5) Iztovor okroglonosega repaka ne presega 95 % kvot posameznih držav članic.
(6) Največ 10 % vsake kvote se lahko lovi v vodah Unije in mednarodnih vodah območij Vb, VI, VII (RNG/*5B67-).
(7) Iztovor okroglonosega repaka ne presega 80 % kvot posameznih držav članic.
(8) Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov.
(9) Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VI, VII in VIII (SBR/*678-).
(10) Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VIII in IX (GFB/*89-).
(11) Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v vodah Unije in mednarodnih vodah območij V, VI, VII (GFB/*567-).
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/15 |
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1368/2014
z dne 17. decembra 2014
o spremembi Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe Komisije (EU) št. 1372/2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 48 Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), zlasti člena 72(f) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2), zlasti členov 8, 9 in 92 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Države članice so Upravni komisiji za koordinacijo sistemov socialne varnosti poslale zahtevke za spremembo vnosov v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 987/2009, da bi se navedena priloga uskladila s spremembami v njihovi nacionalni zakonodaji. |
(2) |
Namen Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 987/2009 je zagotoviti pregled izvedbenih določb za dvostranske sporazume med državami članicami, ki ostanejo v veljavi na podlagi člena 8(1) navedene uredbe ali so sklenjeni in navedeni na podlagi člena 8(2) in člena 9(2) iste uredbe. |
(3) |
Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti je Komisiji predložila ustrezne predloge za zahtevane spremembe na podlagi člena 72(f) Uredbe (ES) št. 883/2004. |
(4) |
Komisija se je strinjala z vključitvijo predlogov tehničnih sprememb v Prilogo 1 k Uredbi (ES) št. 987/2009. |
(5) |
Uredba Komisije (EU) št. 1372/2013 (3) je v členu 1(2) pomotoma spremenila Prilogo XI k Uredbi (ES) št. 883/2004. Navedeno določbo o spremembi bi bilo zato treba črtati. Zaradi pravne jasnosti bi bilo treba črtanje člena 1 (2) Uredbe (EU) št. 1372/2013 uporabljati retroaktivno od 1. januarja 2014. |
(6) |
Uredbi (ES) št. 987/2009 in (EU) št. 1372/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
(1) |
Priloga 1 se spremeni:
|
(2) |
v oddelku „FRANCIJA – LUKSEMBURG“ se točka (b) nadomesti z naslednjim:
. |
Člen 2
Odstavek 2 člena 1 Uredbe (EU) št. 1372/2013 se črta.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi.
Uporablja se od 1. januarja 2015, razen člena 2, ki se uporablja od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. decembra 2014
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 166, 30.4.2004, str. 1.
(2) UL L 284, 30.10.2009, str. 1.
(3) Uredba Komisije (EU) št. 1372/2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 (UL L 346, 20.12.2013, str. 27).
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/17 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1369/2014
z dne 17. decembra 2014
o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Garda (ZOP)]
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Garda“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2325/97 (2). |
(2) |
Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3). |
(3) |
Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Garda“ (ZOP), se odobri.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. decembra 2014.
Za Komisijo
V imenu predsednika
Phil HOGAN
Član Komisije
(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.
(2) Uredba Komisije (ES) št. 2325/97 z dne 24. novembra 1997 (UL L 322, 25.11.1997, str. 33–35).
(3) UL C 260, 9.8.2014, str. 17.
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/18 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1370/2014
z dne 19. decembra 2014
o začasni izredni pomoči proizvajalcem mleka na Finskem
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1), ter zlasti člena 219(1) v povezavi s členom 228 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Ruska vlada je 7. avgusta 2014 uvedla prepoved uvoza nekaterih kmetijskih proizvodov, vključno z mlečnimi izdelki, iz Unije v Rusijo. |
(2) |
Finska, ki preko 25 % svoje proizvodnje mleka izvozi v Rusijo, kar predstavlja 64 % njenega skupnega izvoza mleka in mlečnih izdelkov v tretje države, sodi med države članice, katerih proizvodnja mleka je bila pred uvedbo prepovedi najbolj odvisna od izvoza v Rusijo. |
(3) |
Septembra 2014 so odkupne cene mleka na Finskem močno padle, kar je v celoti posledica ruske prepovedi. Na Finskem je povprečna cena mleka glede na ceno v Uniji kot celoti relativno visoka, vendar so tudi stroški proizvodnje na Finskem najvišji v Uniji. |
(4) |
Ruska prepoved uvoza ogroža kontinuiteto finske industrije mleka in mlečnih izdelkov, saj je ta investirala v proizvode z visoko dodano vrednostjo, prilagojene okusu in potrebam ruskega trga. Mlečne izdelke, proizvedene za ruski trg, je treba zdaj po znižanih cenah prodati na finskem maloprodajnem trgu. Potreben je čas, da se za ta finski sektor najdejo novi trgi ali da se proizvodnja v sektorju preusmeri v nove proizvode, ki bi lahko zadostili povpraševanju. Za odpravo te težave javna intervencija in zasebno skladiščenje ne zadoščata. |
(5) |
Da bi se učinkovito in uspešno odpravile nastale motnje na trgu, je Finski primerno dodeliti pomoč v obliki enkratnih finančnih sredstev za podporo proizvajalcem mleka, ki jih je prizadela ruska prepoved uvoza in se posledično soočajo z likvidnostnimi težavami. |
(6) |
Finančna sredstva, namenjena Finski, bi bilo treba izračunati na podlagi proizvodnje mleka v letu 2013/2014 v okviru nacionalnih kvot in sorazmerno z zabeleženim padcem cene mleka. Za zagotovitev, da bo pomoč dosegla tiste proizvajalce, ki jih je prepoved prizadela, in zaradi omejenih proračunskih sredstev bi morala Finska navedeni znesek razdeliti na podlagi objektivnih meril in na nediskriminatoren način, pri čemer bi morala preprečiti kakršne koli motnje trga in izkrivljanje konkurence. |
(7) |
Ker bodo finančna sredstva, dodeljena Finski, nadomestila samo omejen del dejanske izgube proizvajalcev, bi bilo treba Finski dovoliti, da proizvajalcem mleka dodeli dodatno podporo. |
(8) |
Za dodelitev dodatne podpore bi morali veljati enaki pogoji objektivnosti, nediskriminatornosti in preprečevanja izkrivljanja konkurence, upoštevati pa bi bilo treba tudi nacionalno pomoč, ki so jo proizvajalci za isti namen prejeli na podlagi člena 142 Akta o pristopu Avstrije, Finske in Švedske. |
(9) |
Pomoč iz te uredbe bi se morala šteti za ukrep podpore kmetijskim trgom v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
(10) |
Iz proračunskih razlogov bi morala Unija financirati izdatke Finske v zvezi s finančno podporo proizvajalcem mleka le v primerih, ko se takšna plačila izvršijo v določenem roku. |
(11) |
Za zagotovitev transparentnosti ter nadzora in ustreznega upravljanja zneskov, ki so ji na voljo, bi morala Finska Komisiji sporočiti objektivna merila, ki jih uporablja za določitev metod za dodeljevanje podpore, ter določbe, ki jih je sprejela za preprečitev izkrivljanja konkurence. |
(12) |
Da bi proizvajalci mleka pomoč prejeli čim prej, bi moralo biti Finski omogočeno, da začne to uredbo izvajati takoj. Zato bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Finski je na razpolago pomoč Unije v skupni višini 10 729 307 EUR, da se zagotovi usmerjena podpora proizvajalcem mleka, ki jih je prizadela ruska prepoved uvoza proizvodov iz Unije.
Finska navedeni znesek uporabi na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, pod pogojem, da plačila ne povzročajo izkrivljanja konkurence. V ta namen Finska upošteva obseg posledic ruske prepovedi uvoza za zadevne proizvajalce.
Finska navedena plačila izvede najpozneje do 31. maja 2015.
Člen 2
Finska lahko proizvajalcem mleka, ki prejmejo pomoč iz člena 1, dodeli dodatno podporo do največ enakega zneska, kot je določen v navedenem členu.
Za dodelitev dodatne podpore veljajo enaki pogoji objektivnosti, nediskriminatornosti in preprečevanja izkrivljanja konkurence, upošteva pa se tudi nacionalna podpora, ki so jo proizvajalci za isti namen prejeli na podlagi člena 142 Akta o pristopu Avstrije, Finske in Švedske.
Finska dodatno podporo izplača najpozneje do 31. maja 2015.
Člen 3
Finska Komisijo uradno obvesti o naslednjem:
(a) |
brez odlašanja in najpozneje 30. aprila 2015 o objektivnih merilih, ki jih je uporabila za določitev metod za dodeljevanje usmerjene podpore, in o ukrepih, ki jih je sprejela za preprečitev izkrivljanja konkurence; |
(b) |
najpozneje 31. julija 2015 o skupni višini zneskov izplačane pomoči ter o številu in vrsti upravičencev do pomoči. |
Člen 4
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 19. decembra 2014
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
(2) Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/20 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1371/2014
z dne 19. decembra 2014
o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014 o določitvi nadaljnjih začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce nekaterih vrst sadja in zelenjave
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 219(1) v povezavi s členom 228 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Ruska vlada je 7. avgusta 2014 uvedla prepoved uvoza nekaterih proizvodov, vključno s sadjem in zelenjavo, iz Unije v Rusijo. |
(2) |
Delegirana uredba Komisije (EU) št. 932/2014 (2) je bila sprejeta, da motnje, do katerih bi zaradi velikih količin pokvarljivih proizvodov prišlo na trgu sadja in zelenjave, ne bi prerasle v resnejše in trajnejše tržne motnje. V uredbi so bili določeni najvišji zneski podpore za ukrepe umika, opustitve spravila in zelenega obiranja. Mehanizem, vzpostavljen z navedeno uredbo, je bil nato dopolnjen z ukrepi na podlagi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1031/2014 (3) v obliki dodatne usmerjene podpore za količine proizvodov, izračunane na podlagi tradicionalnega izvoza v Rusijo. |
(3) |
Ruska prepoved uvoza še naprej povzroča resno nevarnost motenj na trgu zaradi znatnih padcev cen, saj pomemben izvozni trg nenadoma ni več na voljo. Za navedene tržne razmere se običajni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 še naprej zdijo nezadostni. Zato je treba podaljšati uporabo mehanizma iz Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014, ki temelji na podpori za nekatere količine proizvodov. |
(4) |
Ob upoštevanju ocenjenih količin, ki jih zadeva prepoved, bi bilo treba finančno podporo Unije podaljšati v skladu s količinami zadevnih proizvodov. Navedene količine bi bilo za vsako državo članico treba izračunati glede na delež povprečnega izvoza zadevnih proizvodov navedene države članice v Rusijo v preteklih treh letih, in sicer v naslednjih mesecih: aprila in maja za sadje ter od januarja do maja za zelenjavo. Poleg bi bilo treba zaradi sezonske narave njihovega izvoza na seznam proizvodov, upravičenih do podpore iz Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014, dodati limone z oznako KN 0805 50 10. |
(5) |
Delegirano uredbo (EU) št. 1031/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
(6) |
Da bi imela takojšen učinek na trg in bi prispevala k ustalitvi cen, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Sprememba Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014
Delegirana uredba (EU) št. 1031/2014 se spremeni:
1. |
člen 1 se spremeni:
|
2. |
v členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Podpora iz člena 1(1) je na voljo državam članicam za naslednje količine proizvodov:
Za obdobje iz člena 1(3)(a) je podpora v vseh državah članicah na voljo tudi za ukrepe umika, opustitve spravila in zelenega obiranja za enega ali več proizvodov iz člena 1(2), kakor jih določi država članica, pod pogojem, da dodatna količina ne preseže 3 000 ton na državo članico.“ ; |
3. |
člen 9 se spremeni:
|
4. |
v členu 10(1) se uvodni stavek prvega pododstavka nadomesti z naslednjim: „Države članice do 30. septembra 2014, 15. oktobra 2014, 31. oktobra 2014, 15. novembra 2014, 30. novembra 2014, 15. decembra 2014, 31. decembra 2014, 15. januarja 2015, 31. januarja 2015 in 15. februarja 2015 za obdobje iz člena 1(3)(a) ter do 15. in zadnjega dne vsakega meseca (zadnjič 30. septembra 2015) za obdobje iz člena 1(3)(b) Komisiji za vsak proizvod sporočijo:“ ; |
5. |
člen 11 se nadomesti z naslednjim: „Člen 11 Izplačilo finančne pomoči Unije Izdatki držav članic v zvezi s plačili na podlagi te uredbe so upravičeni do finančne pomoči Unije le, če so bili izplačani do naslednjih datumov:
|
6. |
naslov Priloge I se nadomesti z naslednjim: „Največje količine proizvodov, dodeljene posamezni državi članici, kakor je navedeno v členu 2(1)(a)“ ; |
7. |
vstavi se Priloga Ia, katere besedilo je v Prilogi I k tej uredbi; |
8. |
prilogi III in IV se nadomestita z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
Člen 2
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 19. decembra 2014
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
(2) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 932/2014 z dne 29. avgusta 2014 o določitvi začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce nekaterih vrst sadja in zelenjave ter spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 913/2014 (UL L 259, 30.8.2014, str. 2).
(3) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1031/2014 z dne 29. septembra 2014 o določitvi nadaljnjih začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce nekaterih vrst sadja in zelenjave (UL L 284, 30.9.2014, str. 22).
PRILOGA I
„PRILOGA Ia
Največje količine proizvodov, dodeljene posamezni državi članici, kakor je navedeno v členu 2(1)(b)
(v tonah) |
Jabolka in hruške |
Slive, namizno grozdje in kivi |
Paradižnik, korenje, sladka paprika, kumare in kumarice |
Pomaranče, klementine, mandarine in limone |
Belgija |
21 200 |
0 |
13 200 |
0 |
Nemčija |
3 450 |
0 |
0 |
0 |
Grčija |
200 |
3 100 |
2 000 |
0 |
Španija |
300 |
0 |
26 650 |
15 775 |
Francija |
3 800 |
0 |
1 450 |
0 |
Italija |
8 400 |
3 800 |
0 |
0 |
Ciper |
0 |
0 |
0 |
1 750 |
Litva |
0 |
0 |
6 000 |
0 |
Nizozemska |
9 700 |
0 |
24 650 |
0 |
Avstrija |
500 |
0 |
0 |
0 |
Poljska |
155 700 |
0 |
18 650 |
0 |
Portugalska |
350 |
0 |
0 |
0“ |
PRILOGA II
PRILOGA III
Predloge za priglasitev iz člena 10
PRIGLASITEV UMIKA S TRGA – BREZPLAČNA RAZDELITEV
država članica: |
zadevno obdobje: |
datum: |
Proizvod |
Organizacije proizvajalcev |
Proizvajalci, ki niso člani organizacije proizvajalcev |
Skupna količina (t) |
Skupna finančna pomoč Unije (EUR) |
||||||||||
količina (t) |
finančna pomoč Unije (EUR) |
količina (t) |
finančna pomoč Unije (EUR) |
|||||||||||
umik s trga |
prevoz |
sortiranje in pakiranje |
SKUPAJ |
umik s trga |
prevoz |
sortiranje in pakiranje |
SKUPAJ |
|||||||
(a) |
(b) |
(c) |
(d) |
(e) = (b) + (c) + (d) |
(f) |
(g) |
(h) |
(i) |
(j) = (g) + (h) + (i) |
(k) = (a) + (f) |
(l) = (e) + (j) |
|||
jabolka |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
hruške |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
jabolka in hruške skupaj |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
paradižnik |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
korenje |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
sladka paprika |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
kumare in kumarice |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
zelenjava skupaj |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
slive |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
sveže namizno grozdje |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
kivi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
drugo sadje skupaj |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
pomaranče |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
klementine |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
mandarine |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
limone |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
citrusi skupaj |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
zelje |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
cvetača in glavnati brokoli |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
gobe |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
jagodičevje |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
drugo skupaj |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
SKUPAJ |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
PRIGLASITEV UMIKA S TRGA – DRUGI NAMENI
država članica: |
zadevno obdobje: |
datum: |
Proizvod |
Organizacije proizvajalcev |
Proizvajalci, ki niso člani organizacije proizvajalcev |
Skupna količina (t) |
Skupna finančna pomoč Unije (EUR) |
||||
količina (t) |
finančna pomoč Unije (EUR) |
količina (t) |
finančna pomoč Unije (EUR) |
|||||
(a) |
(b) |
(c) |
(d) |
(e) = (a) + (c) |
(f) = (b) + (d) |
|||
jabolka |
|
|
|
|
|
|
||
hruške |
|
|
|
|
|
|
||
jabolka in hruške skupaj |
|
|
|
|
|
|
||
paradižnik |
|
|
|
|
|
|
||
korenje |
|
|
|
|
|
|
||
sladka paprika |
|
|
|
|
|
|
||
kumare in kumarice |
|
|
|
|
|
|
||
zelenjava skupaj |
|
|
|
|
|
|
||
slive |
|
|
|
|
|
|
||
sveže namizno grozdje |
|
|
|
|
|
|
||
kivi |
|
|
|
|
|
|
||
drugo sadje skupaj |
|
|
|
|
|
|
||
pomaranče |
|
|
|
|
|
|
||
klementine |
|
|
|
|
|
|
||
mandarine |
|
|
|
|
|
|
||
limone |
|
|
|
|
|
|
||
citrusi skupaj |
|
|
|
|
|
|
||
zelje |
|
|
|
|
|
|
||
cvetača in glavnati brokoli |
|
|
|
|
|
|
||
gobe |
|
|
|
|
|
|
||
jagodičevje |
|
|
|
|
|
|
||
drugo skupaj |
|
|
|
|
|
|
||
SKUPAJ |
|
|
|
|
|
|
||
|
PRIGLASITEV OPUSTITVE SPRAVILA IN ZELENEGA OBIRANJA
država članica: |
zadevno obdobje: |
datum: |
Proizvod |
Organizacije proizvajalcev |
Proizvajalci, ki niso člani organizacije proizvajalcev |
Skupna količina (t) |
Skupna finančna pomoč Unije (EUR) |
||||||
površina (ha) |
količina (t) |
finančna pomoč Unije (EUR) |
površina (ha) |
količina (t) |
finančna pomoč Unije (EUR) |
|||||
(a) |
(b) |
(c) |
(d) |
(e) |
(f) |
(g) = (b) + (e) |
(h) = (c) + (f) |
|||
jabolka |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
hruške |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
jabolka in hruške skupaj |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
paradižnik |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
korenje |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
sladka paprika |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
kumare in kumarice |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
zelenjava skupaj |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
slive |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
sveže namizno grozdje |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
kivi |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
drugo sadje skupaj |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
pomaranče |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
klementine |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
mandarine |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
limone |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
citrusi skupaj |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
zelje |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
cvetača in glavnati brokoli |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
gobe |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
jagodičevje |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
drugo skupaj |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
SKUPAJ |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
PRILOGA IV
PREGLEDNICE, KI SE POŠLJEJO S PRVO PRIGLASITVIJO, KAKOR JE NAVEDENO V ČLENU 10(1)
UMIK S TRGA – DRUGI NAMENI
Najvišji zneski podpore, ki jih država članica določi v skladu s členom 79(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ter členoma 4 in 5 te uredbe
država članica: |
datum: |
Proizvod |
Prispevek organizacije proizvajalcev (EUR/100 kg) |
Finančna pomoč Unije (EUR/100 kg) |
jabolka |
|
|
hruške |
|
|
paradižnik |
|
|
korenje |
|
|
zelje |
|
|
sladka paprika |
|
|
cvetača in glavnati brokoli |
|
|
kumare in kumarice |
|
|
gobe |
|
|
slive |
|
|
jagodičevje |
|
|
sveže namizno grozdje |
|
|
kivi |
|
|
pomaranče |
|
|
klementine |
|
|
mandarine |
|
|
limone |
|
|
OPUSTITEV SPRAVILA IN ZELENO OBIRANJE
Najvišji zneski podpore, ki jih država članica določi v skladu s členom 85(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011in členom 6 te uredbe
država članica: |
datum: |
Proizvod |
Na prostem |
V rastlinjaku |
||
prispevek organizacije proizvajalcev (EUR/ha) |
finančna pomoč Unije (EUR/ha) |
prispevek organizacije proizvajalcev (EUR/ha) |
finančna pomoč Unije (EUR/ha) |
|
jabolka |
|
|
|
|
hruške |
|
|
|
|
paradižnik |
|
|
|
|
korenje |
|
|
|
|
zelje |
|
|
|
|
sladka paprika |
|
|
|
|
cvetača in glavnati brokoli |
|
|
|
|
kumare in kumarice |
|
|
|
|
gobe |
|
|
|
|
slive |
|
|
|
|
jagodičevje |
|
|
|
|
sveže namizno grozdje |
|
|
|
|
kivi |
|
|
|
|
pomaranče |
|
|
|
|
klementine |
|
|
|
|
mandarine |
|
|
|
|
limone |
|
|
|
|
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/32 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1372/2014
z dne 19. decembra 2014
o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),
ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
(2) |
Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 19. decembra 2014
Za Komisijo
V imenu predsednika
Jerzy PLEWA
Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
(2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
PRILOGA
Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
(EUR/100 kg) |
||
Oznaka KN |
Oznaka tretje države (1) |
Standardna uvozna vrednost |
0702 00 00 |
AL |
65,6 |
EG |
176,9 |
|
IL |
88,5 |
|
MA |
85,1 |
|
TN |
241,9 |
|
TR |
106,4 |
|
ZZ |
127,4 |
|
0707 00 05 |
IL |
241,9 |
TR |
149,1 |
|
ZZ |
195,5 |
|
0709 93 10 |
MA |
83,0 |
TR |
137,8 |
|
ZZ |
110,4 |
|
0805 10 20 |
AR |
35,3 |
MA |
68,6 |
|
TR |
59,8 |
|
UY |
32,5 |
|
ZA |
50,5 |
|
ZW |
33,9 |
|
ZZ |
46,8 |
|
0805 20 10 |
MA |
68,5 |
ZZ |
68,5 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
IL |
97,8 |
MA |
75,3 |
|
TR |
79,5 |
|
ZZ |
84,2 |
|
0805 50 10 |
TR |
65,2 |
US |
236,5 |
|
ZZ |
150,9 |
|
0808 10 80 |
BR |
59,1 |
CL |
80,1 |
|
NZ |
90,6 |
|
US |
97,4 |
|
ZA |
54,1 |
|
ZZ |
76,3 |
|
0808 30 90 |
CN |
90,3 |
US |
141,4 |
|
ZZ |
115,9 |
(1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/34 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1373/2014
z dne 19. decembra 2014
o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) št. 413/2014 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(1) in (3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 413/2014 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine. |
(2) |
Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, so za kvoto z zaporedno številko 09.4273 višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice. |
(3) |
Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Za količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 413/2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, se uporabi koeficient dodelitve iz Priloge k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 19. decembra 2014
Za Komisijo
V imenu predsednika
Jerzy PLEWA
Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
(2) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 413/2014 z dne 23. aprila 2014 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot Unije za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine (UL L 121, 24.4.2014, str. 37).
(3) Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).
PRILOGA
Zaporedna št. |
Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015 (%) |
09.4273 |
3,3555 |
09.4274 |
— |
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/36 |
UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) št. 1374/2014
z dne 28. novembra 2014
o zahtevah za statistično poročanje za zavarovalne družbe
(ECB/2014/50)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti člena 5(1) in člena 6(4) Uredbe,
ob upoštevanju mnenja Evropske komisije (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (ES) št. 2533/98 v členu 2(1) določa, da ima Evropska centralna banka (ECB) za izpolnitev svojih zahtev za statistično poročanje, ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB), pravico zbirati statistične informacije v mejah referenčne poročevalske populacije in v mejah, potrebnih za izvedbo nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). Iz člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 2533/98 izhaja, da so zavarovalne družbe del referenčne poročevalske populacije za namen izpolnitve zahtev ECB za statistično poročanje, med drugim na področju denarne in finančne statistike. Poleg tega člen 2(4) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da ima ECB v ustrezno utemeljenih primerih pravico, da zbira statistične informacije na konsolidirani podlagi. Člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 zahteva, da ECB določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in jo pooblašča, da določene razrede poročevalskih enot v celoti ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje. |
(2) |
Namen naložitve zahtev za statistično poročanje zavarovalnim družbam je, da se ECB zagotovi ustrezna statistika o finančnih dejavnostih podsektorja zavarovalnih družb v državah članicah, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), ki se štejejo kot eno gospodarsko ozemlje. Zbiranje statističnih informacij o zavarovalnih družbah je potrebno za zadovoljitev rednih in občasnih analitičnih potreb, za zagotavljanje podpore ECB pri opravljanju denarne in finančne analize in za prispevek ECB k stabilnosti finančnega sistema. |
(3) |
NCB bi morala biti pooblaščena za zbiranje informacij o zavarovalnih družbah od dejanske poročevalske populacije v širšem okviru za statistično poročanje, pod pogojem, da izpolnjevanje statističnih zahtev ECB ni ogroženo. V teh primerih je zaradi zagotovitve preglednosti primerno poročevalske enote obvestiti o različnih statističnih namenih, za katere se podatki zbirajo. |
(4) |
Da se breme poročanja zavarovalnih družb zmanjša na najmanjšo možno mero, bi morale biti NCB pooblaščene, da svoje poročevalske zahteve po tej uredbi združijo s svojimi poročevalskimi zahtevami po Uredbi (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke (ECB/2012/24) (3). |
(5) |
Obstaja tesna povezava med podatki, ki jih NCB zbirajo za statistične namene po tej uredbi, in podatki, ki jih pristojni nacionalni organi zbirajo za namene nadzora po okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4). Glede na splošno pooblastilo ECB po členu 5.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB), da sodeluje z drugimi organi na področju statistike, in da se omeji administrativno breme in izogne podvajanju nalog, lahko NCB izpeljejo podatke, ki jih je treba poročati po tej uredbi, iz podatkov, ki se zbirajo po Direktivi 2009/138/ES, vključno z nacionalnim predpisom, ki prenaša navedeno direktivo, pri čemer je treba upoštevati določbe katerega koli dogovora o sodelovanju med zadevno NCB in zadevnim pristojnim nacionalnim organom. Člen 70 Direktive 2009/138/ES določa, da lahko pristojni nacionalni organi posredujejo informacije, ki so namenjene opravljanju njihovih nalog po navedeni direktivi, NCB in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarnih organov. |
(6) |
Evropski sistem računov, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010), zahteva, da se sredstva in obveznosti institucionalnih enot poročajo v državi rezidenčnosti. Da se breme poročanja zmanjša na najmanjšo možno mero, se lahko v primeru, če NCB podatke, ki jih je treba poročati po tej uredbi, izpeljejo iz podatkov, ki se zbirajo po Direktivi 2009/138/ES, sredstva in obveznosti podružnic zavarovalnih družb, katerih glavne uprave so rezidenti v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), agregirajo s sredstvi in obveznostmi glavnih uprav. Omejene informacije o podružnicah zavarovalnih družb bi bilo treba zbirati za namene spremljanja njihove velikosti in kakršnih koli odstopanj od ESR 2010. |
(7) |
Za zbiranje statističnih informacij po tej uredbi bi se morali uporabljati standardi za varovanje in uporabo zaupnih statističnih informacij, kakor so določeni v členu 8 Uredbe (ES) št. 2533/98. |
(8) |
Čeprav je priznano, da uredbe, sprejete na podlagi člena 34.1 Statuta ESCB, ne podeljujejo pravic in ne nalagajo obveznosti državam članicam, katerih valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: države članice zunaj euroobmočja), se člen 5 Statuta ESCB uporablja tako za države članice euroobmočja kot za države članice zunaj euroobmočja. Uvodna izjava 17 Uredbe (ES) št. 2533/98 navaja dejstvo, da člen 5 Statuta ESCB, skupaj s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, pomeni obveznost priprave in izvajanja, na nacionalni ravni, vseh ukrepov, ki jih države članice zunaj euroobmočja štejejo za ustrezne za izvedbo zbiranja statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko postanejo države članice euroobmočja. |
(9) |
Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da je ECB pooblaščena za naložitev sankcij poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za statistično poročanje, določenih v uredbah ali sklepih ECB. |
(10) |
Svet ECB bi moral najpozneje do leta 2020 oceniti koristi in stroške: (a) povečanja zajetja pri četrtletnem poročanju z 80 % na 95 % skupnega tržnega deleža zavarovalnih družb v vsaki državi članici euroobmočja; (b) ločenega poročanja sredstev in obveznosti podružnic zavarovalnih družb, kadar so podružnice rezidenti v državah članicah euroobmočja, matični subjekti teh podružnic pa so rezidenti v EGP; in (c) dodatnega skrajšanja rokov za posredovanje podatkov s strani poročevalskih enot na štiri tedne po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Opredelitev pojmov
V tej uredbi:
1. |
„zavarovalna družba“ (podsektor 128 v ESR 2010) pomeni finančno družbo ali nepravo družbo, ki se v glavnem ukvarja s finančnim posredništvom kot posledica združevanja tveganj v glavnem v obliki neposrednega zavarovanja ali pozavarovanja. Pod to opredelitev spada naslednje:
Pod to opredelitev ne spada naslednje:
|
2. |
„podružnica“ pomeni neregistrirano agencijo ali podružnico zavarovalne ali pozavarovalne družbe, ki ni glavna uprava zavarovalne ali pozavarovalne družbe; |
3. |
„hčerinska družba“ pomeni registriran subjekt, v katerem ima drug subjekt večinski ali polni delež; |
4. |
„poročevalske enote“ imajo pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98; |
5. |
„rezident“ in „rezidenčen“ imata pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98. Za namen te uredbe se za pravni subjekt, ki nima fizičnega elementa, njegova rezidenčnost določi po ekonomskem ozemlju, po katerega zakonodaji je subjekt ustanovljen. Če subjekt ni ustanovljen, se njegova rezidenčnost določi po njegovi pravni pripadnosti, to je po državi, katere pravni sistem ureja oblikovanje in nadaljnji obstoj subjekta; |
6. |
„zadevna NCB“ pomeni NCB države članice euroobmočja, v kateri je zavarovalna družba rezident; |
7. |
„zadevni pristojni nacionalni organ“ pomeni pristojni nacionalni organ države članice euroobmočja, v kateri je zavarovalna družba rezident; |
8. |
„podatki po posameznih vrednostnih papirjih“ pomenijo podatke, razčlenjene po posameznih vrednostnih papirjih; |
9. |
„podatki po posameznih postavkah“ pomenijo podatke, razčlenjene po posameznih sredstvih ali obveznostih; |
10. |
„agregirani podatki“ pomenijo podatke, ki niso razčlenjeni po posameznih sredstvih ali obveznostih; |
11. |
„finančne transakcije“ pomenijo transakcije, ki izhajajo iz nastanka, likvidacije ali spremembe lastništva finančnih sredstev ali obveznosti, kot je podrobneje opisano v delu 5 Priloge II; |
12. |
„cenovna in tečajna prevrednotenja“ pomenijo spremembe v vrednotenju sredstev in obveznosti, ki nastanejo zaradi sprememb cen sredstev in obveznosti in/ali zaradi vpliva tečajev na v eurih izražene vrednosti sredstev in obveznosti, denominiranih v tuji valuti, kot je podrobneje opisano v delu 5 Priloge II. |
Člen 2
Dejanska poročevalska populacija
1. Kadar NCB zbirajo podatke po ESR 2010, ki zahteva, da se sredstva in obveznosti institucionalnih enot poročajo v državi rezidenčnosti, dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo zavarovalne družbe, ki so rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja.
2. Kadar NCB izpeljejo podatke, ki jih je treba poročati po tej uredbi, iz podatkov, ki se zbirajo po določbah Direktive 2009/138/ES ali nacionalnem predpisu, ki prenaša navedeno direktivo, dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo:
(a) |
zavarovalne družbe, ki so ustanovljene in rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja, vključno s hčerinskimi družbami, katerih matične družbe se nahajajo zunaj tega ozemlja; |
(b) |
podružnice zavarovalnih družb, navedenih v točki (a), ki so rezidenti zunaj ozemlja zadevne države članice euroobmočja; in |
(c) |
podružnice zavarovalnih družb, ki so rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja, njihova glavna uprava pa se nahaja zunaj EGP. |
Podružnice zavarovalnih družb, ki so rezidenti na ozemlju države članice euroobmočja in katerih glavna uprava se nahaja v EGP, niso del dejanske poročevalske populacije.
3. Za zavarovalne družbe iz dejanske poročevalske populacije veljajo vse zahteve za statistično poročanje, razen če se uporablja odstopanje, odobreno po členu 7.
Člen 3
Seznam zavarovalnih družb za statistične namene
1. Izvršilni odbor ECB za statistične namene sestavi in vodi seznam zavarovalnih družb, ki sestavljajo dejansko poročevalsko populacijo po tej uredbi. Seznam lahko temelji na obstoječih seznamih zavarovalnih družb, ki so jih sestavili nacionalni organi, kadar so ti seznami na razpolago, in se dopolni z drugimi seznami zavarovalnih družb, ki spadajo pod opredelitev „zavarovalne družbe“ iz člena 1.
2. Zadevna NCB lahko od poročevalske enote, določene v členu 2(2)(a), zahteva, da zagotovi potrebne informacije o svojih podružnicah, kadar so te informacije potrebne za seznam.
3. NCB in ECB omogočijo, da so seznam in njegove posodobitve na voljo v primerni obliki, vključno preko elektronskih sredstev, interneta ali, na zahtevo zadevnih poročevalskih enot, v papirni obliki.
4. Če je zadnja elektronska različica seznama, navedenega v tem členu, napačna, ECB ne naloži sankcij poročevalski enoti, ki ni pravilno izpolnila njenih zahtev za poročanje, kolikor se je poročevalska enota zanašala na napačen seznam v dobri veri.
Člen 4
Zahteve za statistično poročanje
1. Poročevalske enote morajo zadevni NCB neposredno ali preko zadevnega pristojnega nacionalnega organa na podlagi lokalnih ureditev sodelovanja in v skladu s prilogama I in II zagotoviti:
(a) |
četrtletno, podatke o stanjih sredstev in obveznosti zavarovalnih družb ob koncu četrtletja in, v skladu s členom 5, četrtletne prevrednotovalne popravke ali finančne transakcije, kjer je primerno; |
(b) |
četrtletno, podatke o stanjih tehničnih rezervacij neživljenjskega zavarovanja ob koncu četrtletja, razčlenjene po vrsti zavarovanja; |
(c) |
letno, podatke o stanjih tehničnih rezervacij neživljenjskega zavarovanja ob koncu leta, razčlenjene po vrsti zavarovanja in geografskem območju. |
2. Poleg zahtev iz odstavka 1 morajo poročevalske enote, ki so zavarovalne družbe, ustanovljene in rezidenčne na ozemlju države članice euroobmočja, zadevni NCB neposredno ali preko zadevnega pristojnega nacionalnega organa na podlagi lokalnih ureditev sodelovanja zagotoviti informacije o obračunanih premijah, odškodninskih zahtevkih in plačanih provizijah. Te informacije se zagotovijo letno v skladu s prilogama I in II.
3. NCB lahko pridobijo podatke, ki jih je treba poročati po tej uredbi, iz naslednjih podatkov, ki se zbirajo po okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES:
(a) |
podatkov, vsebovanih v predlogah za kvantitativno poročanje, namenjenih nadzorniškemu poročanju, ki jih pristojni nacionalni organi pošljejo NCB, če sta NCB in pristojni nacionalni organ ločeno ustanovljena ali združena v isti instituciji, v skladu z lokalnimi ureditvami sodelovanja med obema organoma; ali |
(b) |
podatkov, vsebovanih v predlogah za kvantitativno poročanje, namenjenih nadzorniškemu poročanju, ki jih poročevalske enote neposredno in istočasno pošljejo NCB in pristojnemu nacionalnemu organu. |
Kadar predloga za kvantitativno poročanje, namenjena nadzorniškemu poročanju, vsebuje podatke, ki so potrebni za izpolnitev zahtev za statistično poročanje iz te uredbe, morajo NCB imeti dostop do celotne predloge in kakršne koli povezane predloge, potrebnih za namen kakovosti podatkov.
Države članice lahko vzpostavijo ureditve sodelovanja, da se zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu omogoči centralizirano zbiranje informacij, ki se nanašajo na zahteve za zbiranje podatkov po okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES, in na dodatne zahteve po zbiranju podatkov, opredeljene v tej uredbi, v skladu z nacionalnim pravom in usklajenim referenčnim okvirom, kot ga lahko opredeli ECB.
4. NCB morajo poročevalske enote obvestiti o različnih namenih, za katere se podatki zbirajo.
Člen 5
Prevrednotovalni popravki in finančne transakcije
Informacije o prevrednotovalnih popravkih in finančnih transakcijah, kot so podrobneje določene v Prilogi I in opisane v Prilogi II, se pridobijo na naslednji način:
(a) |
poročevalske enote poročajo agregirane podatke o prevrednotovalnih popravkih in/ali finančnih transakcijah, odvisno od navodil zadevne NCB; |
(b) |
NCB bodisi izpeljejo približke vrednosti transakcij z vrednostnimi papirji iz podatkov po posameznih vrednostnih papirjih bodisi neposredno zbirajo podatke o teh transakcijah od poročevalskih enot na podlagi posameznih vrednostnih papirjev. NCB lahko pri zbiranji podatkov po posameznih postavkah uporabijo podoben pristop za sredstva razen za vrednostne papirje; |
(c) |
približke vrednosti finančnih transakcij v zvezi z zavarovalno-tehničnimi rezervacijami, ki jih vzdržujejo zavarovalne družbe, izpeljejo:
|
Člen 6
Računovodska pravila
1. Razen če je v tej uredbi določeno drugače, uporabljajo zavarovalne družbe za namene poročanja po tej uredbi računovodska pravila, določena v ustreznem nacionalnem predpisu, ki prenaša Direktivo 2009/138/ES, ali v katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih standardih, ki jih morajo uporabljati zavarovalne družbe na podlagi navodil NCB.
2. Dodatno k zahtevam računovodskih pravil, ki jih zavarovalne družbe uporabljajo v skladu z odstavkom 1, se vloge in posojila zavarovalnih družb, ki so v tabeli 2.1 in tabeli 2.2 Priloge I označena kot „nominalna vrednost“, poročajo v nominalnem znesku, ki je neporavnan ob koncu četrtletja. Odpisi in delni odpisi, kakor so določeni z upoštevno računovodsko prakso, se izključijo iz tega zneska.
3. Brez poseganja v računovodske prakse in postopke izravnave, ki veljajo v državah članicah euroobmočja, se vsa finančna sredstva in obveznosti za statistične namene poročajo v bruto zneskih.
Člen 7
Odstopanja
1. Odstopanja se lahko majhnim zavarovalnim družbam odobrijo na naslednji način:
(a) |
NCB lahko odobrijo odstopanja najmanjšim zavarovalnim družbam, glede na tržni delež, kakor je opredeljen v členu 35(6) Direktive 2009/138/ES, pod pogojem, da zavarovalne družbe, ki posredujejo podatke za četrtletno agregirano bilanco stanja, predstavljajo najmanj 80 % celotnega tržnega deleža zavarovalnih družb v vsaki državi članici euroobmočja; |
(b) |
zavarovalna družba, ki se ji odobri odstopanje po točki (a), mora izpolniti zahteve za poročanje iz člena 4 na letni osnovi, tako da zavarovalne družbe, ki posredujejo podatke za letno agregirano bilanco stanja, predstavljajo najmanj 95 % celotnega tržnega deleža zavarovalnih družb v vsaki državi članici euroobmočja; |
(c) |
zavarovalna družba, od katere se ne zahteva poročanje podatkov po točkah (a) in (b), poroča manjši nabor informacij, ki ga opredeli zadevna NCB; |
(d) |
NCB morajo enkrat letno pravočasno preveriti izpolnjevanje pogojev iz točk (a) in (b), da bi lahko odobrile ali po potrebi preklicale katero koli odstopanje z učinkom od začetka naslednjega koledarskega leta. |
2. NCB lahko odobrijo odstopanja zavarovalnim družbam v zvezi s poročanjem imetij gotovine in vlog po nominalni vrednosti.
Če iz podatkov, zbranih na višji ravni agregiranja, izhaja, da imetja gotovine in vlog rezidenčnih zavarovalnih družb znašajo manj kakor 10 % nacionalne skupne bilančne vsote zavarovalnih družb in manj kakor 10 % vseh imetij gotovine in vlog zavarovalnih družb v euroobmočju v obliki stanj, se lahko zadevna NCB odloči, da ne bo zahtevala poročanja imetij gotovine in vlog po nominalni vrednosti. Zadevna NCB mora o taki odločitvi obvestiti poročevalske enote.
3. Zavarovalne družbe se lahko odločijo, da ne bodo izkoristile odstopanja in bodo namesto tega izpolnile vse zahteve za statistično poročanje, določene v členu 4. Če zavarovalna družba sprejme tako odločitev, mora pred kakršno koli naknadno uporabo odstopanja pridobiti soglasje zadevne NCB.
Člen 8
Roki
1. Za leto 2016 poročevalske enote pošljejo zadevni NCB ali zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu ali obema, v skladu z lokalnimi ureditvami sodelovanja, zahtevane četrtletne podatke najpozneje osem tednov po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo. Ta rok se vsako naslednje leto skrajša za en teden in znaša pet tednov za četrtletja, ki se končajo v letu 2019.
2. Za leto 2016 poročevalske enote pošljejo zadevni NCB ali zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu ali obema, v skladu z lokalnimi ureditvami sodelovanja, zahtevane letne podatke najpozneje 20 tednov po koncu leta, na katero se podatki nanašajo. Ta rok se vsako naslednje leto skrajša za dva tedna in znaša 14 tednov v letu 2019.
Člen 9
Minimalni standardi in nacionalne ureditve poročanja
1. Poročevalske enote morajo izpolniti zahteve za statistično poročanje v skladu z minimalnimi standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenimi v Prilogi III.
2. NCB opredelijo in uvedejo ureditve poročanja, ki jih morajo upoštevati poročevalske enote, v skladu z nacionalnimi zahtevami. NCB zagotovijo, da te ureditve poročanja zagotavljajo zahtevane statistične informacije in omogočajo natančno preverjanje izpolnjevanja minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi III.
Člen 10
Združitve, delitve in reorganizacije
Zadevne poročevalske enote morajo v primeru združitve, delitve ali reorganizacije, ki bi lahko vplivala na izpolnitev njihovih statističnih obveznosti, neposredno ali preko zadevnega pristojnega nacionalnega organa v skladu z lokalnimi ureditvami sodelovanja obvestiti zadevno NCB o postopkih, načrtovanih za izpolnitev zahtev za statistično poročanje iz te uredbe, in sicer takrat, ko namera za izvedbo postopka postane javna in preden začne učinkovati.
Člen 11
Preverjanje in obvezno zbiranje
NCB izvajajo pravico do preverjanja ali obveznega zbiranja informacij, ki jih morajo poročevalske enote zagotavljati v skladu s to uredbo, brez poseganja v pravico ECB, da sama izvaja pravico do preverjanja ali obveznega zbiranja teh informacij. NCB to pravico izvajajo zlasti v primeru, kadar poročevalska enota ne izpolnjuje minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost ali popravke, določenih v Prilogi III.
Člen 12
Prvo poročanje
1. Prvo poročanje se začne s četrtletnimi podatki za prvo četrtletje leta 2016 in z letnimi podatki za leto 2016.
2. Zavarovalne družbe, navedene v členu 7(1)(b), poročajo letne podatke od referenčnega leta 2016. Poleg tega te zavarovalne družbe zaradi priprave statistike o podsektorju zavarovalnih družb od začetka leta 2016 poročajo celoten niz podatkov v skladu s členom 4(1)(a) za prvo četrtletje leta 2016.
Člen 13
Končna določba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Frankfurtu na Majni, 28. novembra 2014
Za Svet ECB
Predsednik ECB
Mario DRAGHI
(1) UL L 318, 27.11.1998, str. 8.
(2) UL C 427, 28.11.2014, str. 1.
(3) Uredba (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke z dne 17. oktobra 2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (UL L 305, 1.11.2012, str. 6).
(4) Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).
(5) Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).
(6) Uredba (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (ECB/2013/38) (UL L 297, 7.11.2013, str. 73).
(7) Uredba (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (ECB/2013/40) (UL L 297, 7.11.2013, str. 107).
(8) Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).
PRILOGA I
ZAHTEVE ZA STATISTIČNO POROČANJE
DEL 1
Splošne zahteve za statistično poročanje
1. |
Dejanska poročevalska populacija mora četrtletno zagotoviti naslednje statistične informacije:
|
2. |
Agregirani podatki se morajo zagotoviti v obliki stanj in, v skladu z navodili zadevne NCB, v obliki: (a) prevrednotenj zaradi cenovnih in tečajnih sprememb; ali (b) finančnih transakcij. |
3. |
Zavarovalne družbe, ki so ustanovljene in so rezidenti na ozemlju države članice euroobmočja, morajo letno zagotoviti tudi podatke o premijah, odškodninskih zahtevkih in provizijah, ki omogočajo prepoznavo poslov, opravljenih doma in preko podružnic v tujini, razčlenjene po posameznih državah v primeru držav Evropskega gospodarskega prostora (EGP). |
4. |
Podatki, ki jih je treba zagotoviti zadevni NCB na podlagi posameznih vrednostnih papirjev, so navedeni v tabeli 2.1 za vrednostne papirje s kodami ISIN in v tabeli 2.2 za vrednostne papirje brez kod ISIN. Zahteve za agregirano četrtletno statistično poročanje v zvezi s stanji so navedene v tabelah 1a in 1b, tiste v zvezi s prevrednotenji zaradi cenovnih in tečajnih sprememb ali v zvezi s finančnimi transakcijami pa so navedene v tabelah 3a in 3b. Zahteve za letno poročanje v zvezi s premijami, odškodninskimi zahtevki in provizijami so navedene v tabeli 4. |
DEL 2
Zavarovalno-tehnične rezervacije
1. |
V zvezi z zavarovalno-tehničnimi rezervacijami morajo poročevalske enote pri spodaj navedenih zahtevah za četrtletno poročanje izpeljati približke, če podatkov ni mogoče neposredno ugotoviti, v skladu z usmeritvijo zadevne NCB, ki temelji na skupnih najboljših praksah, opredeljenih na ravni euroobmočja:
|
2. |
NCB se lahko tudi odločijo, da bodo zahtevane informacije izpeljale iz podatkov, ki jih je po njihovem mnenju treba zahtevati od poročevalskih enot za namene tega dela. |
DEL 3
Tabele za poročanje
Tabela 1a
Četrtletna stanja
|
Skupaj |
Euroobmočje |
Tujina |
||||||
Domači |
Države članice euroobmočja razen domači |
Države članice euroobmočja razen domači (informacije po posameznih državah) |
Skupaj |
Nesodelujoče države članice (informacije po posameznih državah) |
Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije (informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA) |
||||
SREDSTVA (F) |
|||||||||
|
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
VSOTA |
|
|
||
do 1 leta (do zapadlosti) |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
nad 1 letom (do zapadlosti) |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
do 1 leta (prvotna zapadlost) |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
nad 1 letom do 2 let (prvotna zapadlost) |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
nad 2 letoma (prvotna zapadlost) |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
do 1 leta (do zapadlosti) |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
nad 1 letom do 2 let (do zapadlosti) |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
nad 2 letoma do 5 let (do zapadlosti) |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
nad 5 let (do zapadlosti) |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
VSOTA |
|
|
||
prvotna zapadlost do 1 leta – poštena vrednost |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
državi |
|
|
|
|
|
|
|
||
investicijskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
zavarovalnim družbam |
|
|
|
|
|
|
|
||
pokojninskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
gospodinjstvom in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
prvotna zapadlost nad 1 letom do 5 let – poštena vrednost |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
državi |
|
|
|
|
|
|
|
||
investicijskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
zavarovalnim družbam |
|
|
|
|
|
|
|
||
pokojninskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
gospodinjstvom in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
prvotna zapadlost nad 5 let – poštena vrednost |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
|
|
|
||
MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
državi |
|
|
|
|
|
|
|
||
investicijskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
zavarovalnim družbam |
|
|
|
|
|
|
|
||
pokojninskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
gospodinjstvom in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
do 1 leta do zapadlosti – poštena vrednost |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
nad 1 letom do 2 let do zapadlosti – poštena vrednost |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
nad 2 letoma do 5 let do zapadlosti – poštena vrednost |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
nad 5 let do zapadlosti – poštena vrednost |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
VSOTA |
|
|
||
prvotna zapadlost do 1 leta – nominalna vrednost |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
prvotna zapadlost nad 1 letom do 5 let – nominalna vrednost |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
prvotna zapadlost nad 5 let – nominalna vrednost |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
||
|
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
VSOTA |
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
VSOTA |
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
VSOTA |
|
||
ki ga izdajo MFI |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki ga izda država |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki ga izdajo DFP |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki ga izdajo zavarovalne družbe |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki ga izdajo pokojninski skladi |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
ki ga izdajo NFD |
|
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
VSOTA |
VSOTA |
|
VSOTA |
|
|
||
|
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
VSOTA
Celice, ki se lahko izpeljejo iz bolj podrobnih razčlenitevOkrajšave in kratice, uporabljene v tej tabeli: MFI = denarna finančna institucija, DFP = drug finančni posrednik, NFD = nefinančna družba, NPISG = nepridobitna institucija, ki opravlja storitve za gospodinjstva, SDT = skladi denarnega trga. |
Tabela 1b
Četrtletna stanja (2)
|
Skupaj |
Euroobmočje |
Tujina |
||||||
Domači |
Države članice euroobmočja razen domači |
Države članice euroobmočja razen domači (informacije po posameznih državah) |
Skupaj |
Nesodelujoče države članice (informacije po posameznih državah) |
Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije (informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA) |
||||
OBVEZNOSTI (F) |
|||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo denarne finančne institucije (MFI) (3) |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo ne-MFI (3) |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
od tega, vezanega na enote investicijskih skladov |
|
|
|
|
|
|
|
||
od tega, ki ni vezano na enote investicijskih skladov |
|
|
|
|
|
|
|
||
od tega pokojninske pravice |
VSOTA |
|
|
|
|
|
|
||
od tega sheme z določenimi prispevki |
|
|
|
|
|
|
|
||
od tega sheme z zajamčenimi prejemki |
|
|
|
|
|
|
|
||
od tega kombinirane sheme |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
VSOTA |
|
VSOTA |
|
|
|
|
||
po vrsti zavarovanja |
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovanje stroškov zdravstvenih storitev |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Zavarovanje dohodka |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Nezgodno zavarovanje za delavce |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Zavarovanje odgovornosti za uporabo motornih vozil |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Zavarovanje drugih vozil |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Zavarovanje plovil, zrakoplovov in prevoza blaga |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Požarno in drugo škodno zavarovanje |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Zavarovanje splošne odgovornosti |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Kreditno in kavcijsko zavarovanje |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Zavarovanje stroškov postopka |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Zavarovanje pomoči |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Zavarovanje različnih finančnih izgub |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
Pozavarovanje |
|
Letna |
|
Letna |
|
Letna |
Letna |
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
Tabela 2
Zahtevani podatki po posameznih vrednostnih papirjih
Podatki za polja v tabeli 2.1 in tabeli 2.2 se morajo poročati za vsak vrednostni papir, ki je razvrščen v kategorije instrumentov „dolžniški vrednostni papirji“, „lastniški kapital“ in „delnice/enote investicijskih skladov“ (kakor je opredeljeno v tabeli A iz dela 1 Priloge II). Tabela 2.1 se nanaša na vrednostne papirje z dodeljeno kodo ISIN, medtem ko se tabela 2.2 nanaša na vrednostne papirje brez kode ISIN.
Tabela 2.1
Imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN
Podatki za vsako polje se morajo poročati za vsak vrednostni papir v skladu z naslednjimi pravili:
1. |
Poročati se morajo podatki za polje 1. |
2. |
Če zadevna NCB ne zbira podatkov o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati podatki za dve od treh polj 2, 3 in 4 (tj. polji 2 in 3; polji 2 in 4; ali polji 3 in 4). Če se zbirajo podatki za polje 3, se morajo zbirati tudi podatki za polje 3b. |
3. |
Če zadevna NCB zbira podatke o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati tudi podatki za naslednja polja:
|
4. |
Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot tudi zahteva, da poročajo podatke za polja 8, 9, 10 in 11.
|
Tabela 2.2
Imetja vrednostnih papirjev brez kode ISIN
Podatki za vsako polje se morajo poročati bodisi: (a) za vsak vrednostni papir; bodisi (b) z agregiranjem katerega koli števila vrednostnih papirjev kot ena postavka.
V primeru točke (a) se uporabljajo naslednja pravila:
1. |
Poročati se morajo podatki za polja 1, 12, 13, 14 in 15. |
2. |
Če zadevna NCB ne zbira podatkov o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati podatki za dve od treh polj 2, 3 in 4 (tj. polji 2 in 3; polji 2 in 4; ali polji 3 in 4). Če se zbirajo podatki za polje 3, se morajo zbirati tudi podatki za polje 3b. |
3. |
Če zadevna NCB zbira informacije o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati tudi podatki za naslednja polja:
|
4. |
Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot tudi zahteva, da poročajo podatke za polja 3b, 8, 9, 10 in 11. V primeru točke (b) se uporabljajo naslednja pravila:
|
Tabela 3a
Četrtletni prevrednotovalni popravki ali finančne transakcije
|
Skupaj |
Euroobmočje |
Tujina |
||||||
Domači |
Države članice euroobmočja razen domači |
Države članice euroobmočja razen domači (informacije po posameznih državah) |
Skupaj |
Nesodelujoče države članice (informacije po posameznih državah) |
Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije (informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA) |
||||
SREDSTVA (F) |
|||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
do 1 leta (do zapadlosti) |
|
|
|
|
|
|
|
||
nad 1 letom (do zapadlosti) |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
|
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izda država |
|
|
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
|
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
|
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
|
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
|
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
|
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
do 1 leta (prvotna zapadlost) |
|
|
|
|
NAJMANJ |
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
nad 1 letom do 2 let (prvotna zapadlost) |
|
|
|
|
NAJMANJ |
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
nad 2 letoma (prvotna zapadlost) |
|
|
|
|
NAJMANJ |
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
do 1 leta (do zapadlosti) |
|
|
|
|
NAJMANJ |
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
nad 1 letom do 2 let (do zapadlosti) |
|
|
|
|
NAJMANJ |
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
nad 2 letoma do 5 let (do zapadlosti) |
|
|
|
|
NAJMANJ |
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
nad 5 let (do zapadlosti) |
|
|
|
|
NAJMANJ |
|
|
||
ki jih izdajo MFI |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izda država |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
prvotna zapadlost do 1 leta – poštena vrednost |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
državi |
|
|
|
|
|
|
|
||
investicijskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
zavarovalnim družbam |
|
|
|
|
|
|
|
||
pokojninskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
gospodinjstvom in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
prvotna zapadlost nad 1 letom do 5 let – poštena vrednost |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
državi |
|
|
|
|
|
|
|
||
investicijskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
zavarovalnim družbam |
|
|
|
|
|
|
|
||
pokojninskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
gospodinjstvom in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
prvotna zapadlost nad 5 let – poštena vrednost |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
MFI |
|
|
|
|
|
|
|
||
državi |
|
|
|
|
|
|
|
||
investicijskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
DFP |
|
|
|
|
|
|
|
||
zavarovalnim družbam |
|
|
|
|
|
|
|
||
pokojninskim skladom |
|
|
|
|
|
|
|
||
NFD |
|
|
|
|
|
|
|
||
gospodinjstvom in NPISG |
|
|
|
|
|
|
|
||
do 1 leta do zapadlosti – poštena vrednost |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
nad 1 letom do 2 let do zapadlosti – poštena vrednost |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
nad 2 letoma do 5 let do zapadlosti – poštena vrednost |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
nad 5 let do zapadlosti – poštena vrednost |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
|
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
prvotna zapadlost do 1 leta – nominalna vrednost |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
prvotna zapadlost nad 1 letom do 5 let – nominalna vrednost |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
prvotna zapadlost nad 5 let – nominalna vrednost |
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
||
ki jih izdajo MFI |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izda država |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
|
|
|
|
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
||
ki jih izdajo MFI |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izda država |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo DFP |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo zavarovalne družbe |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo pokojninski skladi |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki jih izdajo NFD |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
|
|
|
|
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
||
ki ga izdajo MFI |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki ga izda država |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki ga izdajo DFP |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki ga izdajo zavarovalne družbe |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki ga izdajo pokojninski skladi |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
ki ga izdajo NFD |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
NAJMANJ |
NAJMANJ |
|
NAJMANJ |
|
|
||
|
NAJMANJ |
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Okrajšave in kratice, uporabljene v tej tabeli: MFI = denarna finančna institucija, DFP = drug finančni posrednik, NFD = nefinančna družba, NPISG = nepridobitna institucija, ki opravlja storitve za gospodinjstva, SDT = skladi denarnega trga. Zavarovalne družbe poročajo: polja, označena z „NAJMANJ“, kadar se podatki o kategorijah instrumentov ne zbirajo na podlagi posameznih postavk. NCB lahko to prakso razširijo na polja s podatki, ki ne vsebujejo besede „NAJMANJ“. |
Tabela 3b
Četrtletni prevrednotovalni popravki ali finančne transakcije
|
Skupaj |
Euroobmočje |
Tujina |
||||||
Domači |
Države članice euroobmočja razen domači |
Države članice euroobmočja razen domači (informacije po posameznih državah) |
Skupaj |
Nesodelujoče države članice (informacije po posameznih državah) |
Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije (uporabljajo se opombe v predhodnih tabelah) (informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA) |
||||
OBVEZNOSTI (F) |
|||||||||
|
NAJMANJ |
|
|
|
|
|
|
||
|
NAJMANJ |
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo denarne finančne institucije (MFI) (7) |
|
|
|
|
|
|
|
||
ki jih izdajo ne-MFI (7) |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
NAJMANJ |
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
od tega, vezanega na enote investicijskih skladov |
NAJMANJ |
|
|
|
|
|
|
||
od tega, ki ni vezano na enote investicijskih skladov |
|
|
|
|
|
|
|
||
od tega pokojninske pravice |
NAJMANJ |
|
|
|
|
|
|
||
od tega sheme z določenimi prispevki |
|
|
|
|
|
|
|
||
od tega sheme z zajamčenimi prejemki |
|
|
|
|
|
|
|
||
od tega kombinirane sheme |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
po vrsti zavarovanja |
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovanje stroškov zdravstvenih storitev |
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovanje dohodka |
|
|
|
|
|
|
|
||
Nezgodno zavarovanje za delavce |
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovanje odgovornosti za uporabo motornih vozil |
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovanje drugih vozil |
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovanje plovil, zrakoplovov in prevoza blaga |
|
|
|
|
|
|
|
||
Požarno in drugo škodno zavarovanje |
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovanje splošne odgovornosti |
|
|
|
|
|
|
|
||
Kreditno in kavcijsko zavarovanje |
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovanje stroškov postop |
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovanje pomoči |
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovanje različnih finančnih izgub |
|
|
|
|
|
|
|
||
Pozavarovanje |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
NAJMANJ |
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Zavarovalne družbe poročajo: polja, označena z „NAJMANJ“, kadar se podatki o kategorijah instrumentov ne zbirajo na podlagi posameznih postavk. NCB lahko to prakso razširijo na polja s podatki, ki ne vsebujejo besede „NAJMANJ“. |
Tabela 4
Letne premije, odškodninski zahtevki in provizije
|
Skupaj (9) |
|
|
|
||
Od tega: domači |
Od tega: podružnice zunaj EGP (informacije po posameznih državah) |
Od tega: podružnice zunaj EGP (skupaj) |
||||
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
(1) Če poročevalska enota ne more neposredno ugotoviti rezidenčnosti nasprotne stranke, lahko izpelje približke ali, alternativno, poroča druge informacije, ki jih zahteva zadevna NCB, tako da lahko zadevna NCB izpelje približke (kakor je določeno v delu 2 Priloge I k tej uredbi).
(2) Razen če je določena letna frekvenca.
(3) V primeru držav članic zunaj euroobmočja se „MFI“ in „ne-MFI“ nanašajo na „banke“ in „ne-banke“.
(4) Če poročevalska enota ne more neposredno ugotoviti informacij, lahko izpelje približke ali, alternativno, poroča druge informacije, ki jih zahteva zadevna NCB, tako da lahko zadevna NCB izpelje približke (kakor je določeno v delu 2 Priloge I k tej uredbi).
(5) Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot zahteva, da ločeno obravnavajo podsektorja „gospodinjstva“ (S.14) in „nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva“ (S.15).
(6) Če poročevalska enota ne more neposredno ugotoviti rezidenčnosti nasprotne stranke, lahko izpelje približke ali, alternativno, poroča druge informacije, ki jih zahteva zadevna NCB, tako da lahko zadevna NCB izpelje približke (kakor je določeno v delu 2 Priloge I k tej uredbi).
(7) V primeru držav članic zunaj euroobmočja se „MFI“ in „ne-MFI“ nanašajo na „banke“ in „ne-banke“.
(8) Če poročevalska enota ne more neposredno ugotoviti rezidenčnosti nasprotne stranke, lahko izpelje približke ali, alternativno, poroča druge informacije, ki jih zahteva zadevna NCB, tako da lahko zadevna NCB izpelje približke (kakor je določeno v delu 2 Priloge I k tej uredbi).
(9) Skupni znesek vključuje posle, opravljene na podlagi uresničevanja svobode opravljanja storitev po členu 56 Pogodbe.
PRILOGA II
OPISI
DEL 1
Opisi kategorij instrumentov
1. |
Tabela A določa podroben standardni opis kategorij instrumentov, ki jih morajo nacionalne centralne banke (NCB) pretvoriti v nacionalne kategorije v skladu s to uredbo. Niti seznam posameznih finančnih instrumentov v tabeli niti njihovi pripadajoči opisi niso izčrpni. Opisi se sklicujejo na Evropski sistem računov, določen v Uredbi (EU) št. 549/2013 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010). |
2. |
Za nekatere kategorije instrumentov se zahtevajo razčlenitve po zapadlosti. To se nanaša na:
|
3. |
Finančne terjatve se lahko razlikujejo po tržnosti. Terjatev je tržna, kadar se lahko njeno lastništvo prenese z ene stranke na drugo z dostavo ali indosamenti ali se pobota, kot je to v primeru izvedenih finančnih instrumentov. Medtem ko se lahko trguje z vsakim finančnim instrumentom, so tržni instrumenti namenjeni trgovanju na organizirani borzi ali prek okenc, čeprav dejansko trgovanje ni potreben pogoj za tržnost. |
Tabela A
Opis kategorij instrumentov v sredstvih in obveznostih zavarovalnih družb
SREDSTVA
Kategorija instrumenta |
Opis glavnih značilnosti |
||||||||||||||
|
Imetja eurobankovcev in eurokovancev ter tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki so v splošni rabi za izvrševanje plačil, in vloge zavarovalne družbe pri denarnih finančnih institucijah (MFI). Vključujejo lahko vloge čez noč, vezane vloge in vloge na odpoklic z odpovednim rokom ter terjatve na podlagi začasnega nakupa ali izposojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju. |
||||||||||||||
|
Prenosljive vloge so vloge, ki so neposredno prenosljive na zahtevo, da se izvršijo plačila drugim gospodarskim subjektom z običajno uporabljenimi sredstvi plačil, kot sta kreditni prenos in direktna obremenitev, po možnosti tudi s kreditno ali debetno kartico, transakcijami z elektronskim denarjem, čeki ali podobnimi sredstvi, brez znatnega odloga, omejitve ali kazni. Vloge, ki se jih lahko uporabi le z dvigom gotovine, in/ali vloge, iz katerih se lahko sredstva dvignejo ali prenesejo le preko drugega računa istega lastnika, se ne vključijo med prenosljive vloge. |
||||||||||||||
|
Z imetji dolžniških vrednostnih papirjev, ki so tržni finančni instrumenti, ki služijo kot dokaz o dolgu, se običajno trguje na sekundarnih trgih. Prav tako jih je mogoče pobotati na trgu, imetniku pa ne dajejo nobenih lastniških pravic nad institucijo izdajateljico. Ta kategorija instrumentov vključuje:
Vrednostni papirji, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev ali prodani po pogodbi o začasni prodaji, ostanejo v bilanci stanja prvotnega lastnika (in jih ni treba zabeležiti v bilanci stanja začasnega pridobitelja), kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to. Kadar začasni pridobitelj proda prejete vrednostne papirje, se mora ta prodaja zabeležiti kot dokončna transakcija z vrednostnimi papirji in vnesti v bilanco stanja začasnega pridobitelja kot negativna postavka v portfelju vrednostnih papirjev. |
||||||||||||||
|
Za namene sistema poročanja to kategorijo sestavljajo sredstva, ki jih zavarovalne družbe posodijo posojilojemalcem, ali posojila, ki jih pridobijo zavarovalne družbe, in ki so bodisi evidentirana z netržnimi dokumenti bodisi niso evidentirana z dokumenti. Vključene so naslednje postavke:
Ta kategorija ne vključuje sredstev v obliki vlog zavarovalnih družb (ki so vključena v kategorijo 1). |
||||||||||||||
|
Vloge družb pozavarovanja, ki služijo kot zavarovanje za zavarovalne družbe, ki delujejo kot cedent pri transakcijah pozavarovanja. |
||||||||||||||
|
Finančna sredstva, ki predstavljajo lastniške pravice v družbah ali nepravih družbah. Ta finančna sredstva dajejo v splošnem imetnikom pravico do deleža v dobičku družb ali nepravih družb in do deleža v njihovih neto sredstvih ob likvidaciji. Ta kategorija vključuje delnice, ki kotirajo na borzi, in delnice, ki ne kotirajo na borzi, ter drug lastniški kapital. Lastniški vrednostni papirji, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev ali prodani po pogodbi o začasni prodaji, se obravnavajo v skladu s kategorijo 2 „Dolžniški vrednostni papirji“. |
||||||||||||||
|
Lastniški vrednostni papirji, ki kotirajo na borzi. Borza je lahko priznana borza vrednostnih papirjev ali katera koli druga oblika sekundarnega trga. Za delnice, ki kotirajo na borzi, se uporablja tudi izraz „kotirajoče delnice“. |
||||||||||||||
|
Delnice, ki ne kotirajo na borzi, so lastniški vrednostni papirji, ki ne kotirajo na borzi. |
||||||||||||||
|
Drug lastniški kapital sestavljajo vse oblike lastniškega kapitala razen delnic, ki kotirajo na borzi, in delnic, ki ne kotirajo na borzi. |
||||||||||||||
|
Ta kategorija vključuje imetja delnic ali enot, ki jih izdajo skladi denarnega trga (SDT) in investicijski skladi razen SDT (tj. investicijski skladi, ki niso SDT), vključeni na seznama MFI in investicijskih skladov za statistične namene, ki ju sestavi ECB. |
||||||||||||||
|
Imetja delnic ali enot, ki jih izdajo SDT, kakor so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
||||||||||||||
|
Imetja delnic ali enot, ki jih izdajo investicijski skladi razen SDT, kakor so opredeljeni v členu 1 Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38). |
||||||||||||||
|
Izvedeni finančni instrumenti so finančni instrumenti, povezani s posebnim finančnim instrumentom, kazalnikom ali blagom, prek katerih se lahko na finančnih trgih trguje s posebnimi finančnimi tveganji v lastnem imenu. Ta kategorija vključuje:
Izvedeni finančni instrumenti se beležijo po tržni vrednosti v bilanci stanja na bruto osnovi. Posamezne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih s pozitivno tržno vrednostjo se beležijo na strani sredstev bilance stanja, pogodbe z negativno tržno vrednostjo pa na strani obveznosti bilance stanja. Bruto bodoče obveznosti iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih se v bilanci stanja ne beležijo. Ta kategorija ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov, ki se v skladu z nacionalnimi pravili ne beležijo v bilanci stanja. |
||||||||||||||
|
Finančne terjatve zavarovalnih družb do družb pozavarovanja na podlagi pozavarovanja polic življenjskega in neživljenjskega zavarovanja. |
||||||||||||||
|
Opredmetena in neopredmetena sredstva razen finančnih sredstev. Ta kategorija vključuje stanovanja, druge zgradbe in objekte, stroje in opremo, vrednostne predmete ter proizvode intelektualne lastnine, kot so računalniška programska oprema in podatkovne baze. |
||||||||||||||
|
To je rezidualna kategorija na strani sredstev bilance stanja, opredeljena kot „sredstva, ki niso vključena drugje“. NCB lahko zahtevajo poročanje določenih podpostavk, vključenih v to kategorijo. Preostala sredstva lahko vključujejo:
|
OBVEZNOSTI
Kategorija instrumentov |
Opis glavnih značilnosti |
||||||||||
|
Vrednostni papirji, ki jih izda zavarovalna družba, razen lastniškega kapitala, ki so običajno tržni instrumenti in se z njimi trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu, imetniku pa ne dajejo lastniških pravic v zvezi z institucijo izdajateljico. |
||||||||||
|
Zneski, ki jih zavarovalna družba dolguje upnikom, razen tistih, ki izhajajo iz izdaje tržnih vrednostnih papirjev. To kategorijo sestavljajo:
|
||||||||||
|
Vloge, ki jih cedenti prejmejo od družb pozavarovanja kot zavarovanje. |
||||||||||
|
Glej kategorijo 4. |
||||||||||
|
Glej kategorijo 4.1. |
||||||||||
|
Glej kategorijo 4.2. |
||||||||||
|
Glej kategorijo 4.3. |
||||||||||
|
Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic. |
||||||||||
|
Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic življenjskega zavarovanja. |
||||||||||
|
Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic življenjskega zavarovanja, vezanega na enote investicijskih skladov. Bodoče odškodnine imetnikom polic na podlagi pogodbe o življenjskem zavarovanju, vezanem na enote investicijskih skladov, so odvisne od donosnosti paketa sredstev, v katera so investirana sredstva imetnika police. |
||||||||||
|
Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic življenjskega zavarovanja, ki ni vezano na enote investicijskih skladov. Bodoče odškodnine imetnikom polic na podlagi pogodbe o življenjskem zavarovanju, ki ni vezano na enote investicijskih skladov, niso odvisne od donosnosti opredeljenega paketa sredstev. |
||||||||||
|
Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen poplačilu bodočih terjatev pokojninskih shem. Ta kategorija se nanaša samo na poklicne pokojninske načrte. Individualni pokojninski načrti, ki niso povezani z delovnim razmerjem, ne spadajo v to kategorijo. |
||||||||||
|
Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic v shemah z določenimi prispevki. Pri shemi z določenimi prispevki so izplačani prejemki odvisni od donosnosti sredstev, ki jih pridobi pokojninska shema. Odgovornost sheme z določenimi prispevki je omejena na trenutno tržno vrednost sredstev sklada. |
||||||||||
|
Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic v shemah z zagotovljenimi prejemki. Pri shemi z zagotovljenimi prejemki se raven pokojninskih prejemkov, obljubljenih zaposlenim, ki sodelujejo v shemi, določi po vnaprej dogovorjeni formuli. Odgovornost sheme z zagotovljenimi prejemki je omejena na sedanjo vrednost obljubljenih prejemkov. |
||||||||||
|
Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin iz shem, v katerih se kombinirajo elementi shem z določenimi prispevki in shem z zagotovljenimi prejemki. |
||||||||||
|
Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic neživljenjskega zavarovanja. |
||||||||||
|
Obveznosti iz zavarovanja stroškov zdravstvenih storitev, kadar se to zavarovanje ne sklene na podobni tehnični podlagi kot življenjsko zavarovanje, razen obveznosti, vključenih v vrsto zavarovanja 13.2.3. |
||||||||||
|
Obveznosti iz zavarovanja dohodka, kadar se to zavarovanje ne sklene na podobni tehnični podlagi kot življenjsko zavarovanje, razen obveznosti, vključenih v vrsto zavarovanja 13.2.3. |
||||||||||
|
Obveznosti iz zdravstvenega zavarovanja, ki se nanašajo na nesreče pri delu, poškodbe pri delu in poklicne bolezni, kadar se to zavarovanje ne sklene na podobni tehnični podlagi kot življenjsko zavarovanje. |
||||||||||
|
Zavarovalne obveznosti, ki krijejo vse odgovornosti, ki izhajajo iz uporabe kopenskih motornih vozil (vključno s prevozniško odgovornostjo). |
||||||||||
|
Zavarovalne obveznosti, ki krijejo vso škodo ali izgubo kopenskih vozil (vključno s tirnimi vozili). |
||||||||||
|
Zavarovalne obveznosti, ki krijejo vso škodo ali izgubo morskih, jezerskih, rečnih in kanalskih plovil in zrakoplovov ter škodo ali izgubo blaga pri prevozu ali prtljage ne glede na vrsto prevoza. Zavarovalne obveznosti, ki krijejo odgovornosti, ki izhajajo iz uporabe zrakoplovov ter morskih, jezerskih, rečnih ali kanalskih ladij, plovil ali čolnov (vključno s prevozniško odgovornostjo). |
||||||||||
|
Zavarovalne obveznosti, ki krijejo vso škodo ali izgubo premoženja zaradi požara, eksplozije, elementarnih nesreč, vključno z nevihtami, toče ali pozebe, jedrske energije, pogrezanja in drsenja tal ter drugih dogodkov, na primer tatvine, razen tistih, vključenih v vrstah zavarovanja 13.2.5 in 13.2.6. |
||||||||||
|
Zavarovalne obveznosti, ki krijejo vse vrste odgovornosti, razen tistih, vključenih v vrstah zavarovanja 13.2.4 in 13.2.6. |
||||||||||
|
Zavarovalne obveznosti, ki krijejo nesolventnost, izvozne kredite, kredite z obročnim odplačevanjem, hipoteke, kmetijske kredite ter neposredno in posredno kavcijo. |
||||||||||
|
Zavarovalne obveznosti, ki krijejo stroške odvetnika in stroške sodnega postopka. |
||||||||||
|
Zavarovalne obveznosti, ki krijejo pomoč osebam, ki zaidejo v težave na potovanju ali v primerih odsotnosti z doma ali običajnega prebivališča. |
||||||||||
|
Zavarovalne obveznosti, ki krijejo poklicne nevarnosti, nezadostne prihodke, slabo vreme, izgubo dobička, tekoče splošne stroške, nepredvidene poslovne stroške, izgubo tržne vrednosti, izpad najemnine ali prihodka, druge neposredne poslovne izgube, druge (neposlovne) finančne izgube in druga tveganja neživljenjskega zavarovanja, ki niso zajeta v vrstah zavarovanja 13.2.1 do 13.2.11. |
||||||||||
|
Obveznosti pozavarovanja. |
||||||||||
|
Glej kategorijo 6. |
||||||||||
|
To je rezidualna postavka na strani obveznosti bilance stanja, opredeljena kot „obveznosti, ki niso vključene drugje“. NCB lahko zahtevajo poročanje določenih podpostavk, vključenih v to kategorijo. Preostale obveznosti lahko vključujejo:
|
DEL 2
Opisi atributov po posameznih vrednostnih papirjih
Tabela B
Opisi atributov po posameznih vrednostnih papirjih
Polje |
Opis |
Identifikacijska koda vrednostnega papirja |
Koda, ki enolično identificira vrednostni papir, v skladu z navodili NCB (npr. identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL). |
Število enot ali agregirani nominalni znesek |
Število enot vrednostnega papirja ali agregirani nominalni znesek, če se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah, brez obračunanih obresti. |
Cena |
Tržna cena na enoto vrednostnega papirja ali odstotek agregiranega nominalnega zneska, če se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah. NCB lahko tudi zahtevajo, da se pod to postavko poročajo obračunane obresti. |
Osnova za kotiranje |
Kaže, ali je vrednostni papir kotiran v odstotku ali v enotah. |
Skupni znesek |
Skupna tržna vrednost vrednostnega papirja. V primeru vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje v enotah, je ta znesek enak številu vrednostnih papirjev, pomnoženim s ceno na enoto. Kadar se z vrednostnimi papirji trguje v zneskih in ne v enotah, je ta znesek enak agregiranemu nominalnemu znesku, pomnoženemu s ceno, izraženo v odstotku nominalnega zneska. NCB morajo načeloma zahtevati, da se obračunane obresti poročajo pod to postavko ali ločeno. Vendar pa lahko NCB na podlagi svoje diskrecijske pravice zahtevajo podatke brez obračunanih obresti. |
Finančne transakcije |
Vsota nakupov minus prodaje (vrednostni papirji na strani sredstev) ali izdaj minus odkupi (vrednostni papirji na strani obveznosti) vrednostnega papirja, zabeležena po vrednosti transakcije v eurih. |
Kupljeni vrednostni papirji |
Vsota nakupov vrednostnega papirja, zabeležena po vrednosti transakcije. |
Prodani vrednostni papirji |
Vsota prodaj vrednostnega papirja, zabeležena po vrednosti transakcije. |
Valuta beleženja vrednostnega papirja |
Koda ISO ali njen ekvivalent za valuto, ki se uporabi za prikaz cene in/ali neporavnanega zneska vrednostnega papirja. |
Druge spremembe obsega po nominalni vrednosti |
Druge spremembe obsega vrednostnega papirja po nominalni vrednosti v nominalni valuti/enoti ali v eurih. |
Druge spremembe obsega po tržni vrednosti |
Druge spremembe obsega vrednostnega papirja po tržni vrednosti v eurih. |
Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe |
Funkcija naložbe glede na njeno razvrstitev v statistiki plačilne bilance (1). |
Država izdajatelja |
Rezidenčnost izdajatelja. V primeru delnic/enot investicijskih skladov se država izdajatelja nanaša na kraj, v katerem je investicijski sklad rezident, in ne na rezidenčnost upravljavca sklada. |
DEL 3
Tabela C
Opisi premij, odškodninskih zahtevkov in provizij
Kategorija |
Opis |
Obračunane premije |
Bruto obračunane premije obsegajo vse zneske, ki zapadejo v plačilo med poslovnim letom na podlagi zavarovalnih pogodb, ne glede na to, ali se ti zneski morda v celoti ali delno nanašajo na poznejše poslovno leto. |
Odškodninski zahtevki |
Vsota odškodninskih zahtevkov, izplačanih v zvezi s poslovnim letom, in rezervacije za odškodninske zahtevke za to poslovno leto minus rezervacije za odškodninske zahtevke za preteklo finančno leto. |
Provizije |
Stroški pridobitev, ki jih zavarovalne družbe plačajo drugim subjektom, da prodajajo njihove produkte. |
DEL 4
Opisi po sektorjih
ESR 2010 predpisuje standard za razvrstitev sektorjev. Tabela D določa podrobne opise teh sektorjev, ki jih morajo NCB pretvoriti v nacionalne kategorije v skladu s to uredbo. Nasprotne stranke, ki so rezidenti na ozemlju držav članic, katerih valuta je euro, so izkazane po njihovem sektorju v skladu s seznamom, ki ga vodi Evropska centralna banka (ECB) za statistične namene, in navodili za statistično razvrstitev nasprotnih strank, določenimi v priročniku ECB Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers (Sektorski priročnik za denarno statistiko, statistiko finančnih institucij in statistiko finančnih trgov: Smernice za statistično klasifikacijo strank) (2).
Tabela D
Opisi po sektorjih
Sektor |
Opis |
||
|
MFI so opredeljene v členu 1 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Sektor MFI sestavljajo NCB, kreditne institucije, kakor so opredeljene v pravu Unije, SDT, druge finančne institucije, katerih dejavnost je, da od subjektov, ki niso MFI, sprejemajo vloge in/ali bližnje substitute za vloge in za svoj račun, vsaj v ekonomskem smislu, dajejo posojila in/ali investirajo v vrednostne papirje, ter institucije za izdajo elektronskega denarja, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom v obliki izdajanja elektronskega denarja. |
||
|
Sektor država (S.13) sestavljajo institucionalne enote, ki so netržni proizvajalci, katerih proizvodnja je namenjena individualni in kolektivni potrošnji in se financirajo z obveznimi plačili enot, ki pripadajo drugim sektorjem, in institucionalne enote, ki se v glavnem ukvarjajo s prerazdeljevanjem nacionalnega dohodka in premoženja (ESR 2010, odstavki 2.111 do 2.113). |
||
|
Podsektor drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom, tako da od institucionalnih enot prevzemajo obveznosti v oblikah, ki niso gotovina, vloge (ali bližnji substituti za vloge), delnice/enote investicijskih skladov ali povezane s shemami zavarovanja ter pokojninskimi in standardiziranimi jamstvenimi shemami. DPFS, kakor so opredeljene v Uredbi (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40), so vključene v ta podsektor (ESR 2010, odstavki 2.86 do 2.94). Investicijski skladi razen SDT so opredeljeni v členu 1 Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38). Podsektor izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo z dejavnostmi, tesno povezanimi s finančnim posredništvom, same pa niso finančni posredniki. Ta podsektor prav tako vključuje uprave podjetij, katerih hčerinske družbe so vse ali večinoma finančne družbe (ESR 2010, odstavki 2.95 do 2.97). Podsektor lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredništvom ali opravljanjem pomožnih finančnih storitev in v katerih se večina transakcij z njihovimi sredstvi ali obveznostmi ne izvaja na odprtih trgih. Ta podsektor vključuje holdinge, ki so lastniki upravljalnega deleža lastniškega kapitala skupine hčerinskih družb in katerih glavna dejavnost je lastništvo skupine brez zagotavljanja drugih storitev podjetjem, v katerih imajo lastniški kapital, kar pomeni, da ne upravljajo ali nadzirajo drugih enot (ESR 2010, odstavka 2.98 in 2.99). |
||
|
Zavarovalne družbe so opredeljene v členu 1 te uredbe. |
||
|
Podsektor pokojninski skladi (S.129) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom kot posledica združevanja socialnih tveganj in potreb zavarovancev (socialno zavarovanje). Pokojninski skladi podobno kot sistemi socialnega zavarovanja zagotavljajo dohodek po upokojitvi in pogosto pokojnine za smrt in invalidnost (ESR 2010, odstavki 2.105 do 2.110). Skladi socialne varnosti, ki spadajo v sektor država, so izključeni. |
||
|
Sektor nefinančne družbe (S.11) sestavljajo institucionalne enote, ki so neodvisne pravne osebe in tržni proizvajalci, njihova glavna dejavnost pa je proizvodnja blaga in nefinančnih storitev. Ta sektor vključuje tudi nefinančne neprave družbe (ESR 2010, odstavki 2.45 do 2.50). |
||
|
Sektor gospodinjstva (S.14) sestavljajo posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki in kot podjetniki, ki proizvajajo tržno blago ter nefinančne in finančne storitve (tržni proizvajalci), če blaga in storitev ne proizvajajo ločeni subjekti, ki se obravnavajo kot neprave družbe. Vključeni so tudi posamezniki ali skupine posameznikov proizvajalcev blaga in nefinančnih storitev za izključno lastno končno porabo. Sektor gospodinjstva vključuje individualne lastnike in partnerska podjetja brez neodvisnega pravnega statusa, razen tistih, ki se obravnavajo kot neprave družbe, ki so tržni proizvajalci (ESR 2010, odstavki 2.118 do 2.128). Sektor nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15), sestavljajo nepridobitne institucije, ki so ločene pravne osebe in opravljajo storitve za gospodinjstva ter so zasebni netržni proizvajalci. Njihovi glavni viri so prostovoljni prispevki gospodinjstev kot potrošnikov v denarju ali naravi, plačila države in dohodki od lastnine (ESR 2010, odstavka 2.129 in 2.130). |
DEL 5
Opis finančnih transakcij in prevrednotovalnih popravkov za namene te uredbe
1. |
„Finančne transakcije“ se merijo po razliki med postavkami stanj na datume poročanja ob koncu obdobja, iz katerih je odstranjen učinek sprememb zaradi vpliva „prevrednotovalnih popravkov“ (ki jih povzročijo cenovne in tečajne spremembe) ter „prerazvrstitev in drugih popravkov“. ECB zahteva statistične informacije zaradi priprave podatkov o finančnih transakcijah v obliki popravkov, ki zajemajo „prerazvrstitve in druge popravke“ ter „cenovna in tečajna prevrednotenja“. |
2. |
„Cenovna in tečajna prevrednotenja“ odražajo spremembe v vrednotenju sredstev/obveznosti, ki nastanejo zaradi sprememb cen, po katerih so sredstva/obveznosti zabeležena ali se z njimi trguje, ali zaradi sprememb tečajev, ki vplivajo na v eurih izražene vrednosti sredstev in obveznosti, denominiranih v tuji valuti. Cenovna prevrednotenja upoštevajo spremembe, ki se sčasoma pojavijo v vrednosti stanj ob koncu obdobja zaradi sprememb referenčne vrednosti, po kateri so ta stanja zabeležena, tj. dobičke/izgube. Gibanja tečajev za euro, ki se pojavijo med datumi poročanja ob koncu obdobja, povzročijo tudi spremembe vrednosti sredstev/obveznosti v tuji valuti, kadar so izražene v eurih. Ker te spremembe predstavljajo dobičke/izgube in ker niso posledica finančnih transakcij, je treba te učinke odstraniti iz podatkov o finančnih transakcijah. „Cenovna in tečajna prevrednotenja“ načeloma upoštevajo tudi spremembe vrednosti, ki izhajajo iz transakcij s sredstvi/obveznostmi, tj. realizirane dobičke/izgube; vendar v tej zvezi obstajajo različne nacionalne prakse. |
(1) Smernica ECB/2011/23 z dne 9. decembra 2011 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike (UL L 65, 3.3.2012, str. 1).
(2) Marec 2007, dostopno na spletni strani ECB na naslovu https://www.ecb.europa.eu/.
PRILOGA III
MINIMALNI STANDARDI, KI JIH MORA UPOŠTEVATI DEJANSKA POROČEVALSKA POPULACIJA
Poročevalske enote morajo upoštevati naslednje minimalne standarde, da bi izpolnile zahteve Evropske centralne banke (ECB) za statistično poročanje.
1. |
Minimalni standardi za prenos:
|
2. |
Minimalni standardi za točnost:
|
3. |
Minimalni standardi za vsebinsko skladnost:
|
4. |
Minimalni standardi za popravke: Upoštevati je treba politiko in postopke glede popravkov, ki jih določita ECB in zadevna NCB. Popravke, ki odstopajo od običajnih popravkov, morajo spremljati pojasnila. |
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/77 |
UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) št. 1375/2014
z dne 10. decembra 2014
o spremembi Uredbe (EU) št. 1071/2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33)
(ECB/2014/51)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (2) ter zlasti člena 6(4) Uredbe,
ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 19.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke določa, da lahko Svet Evropske centralne banke (ECB) opredeli pravila za izračun in določitev zahtevanih obveznih rezerv. Podrobnosti o uporabi obveznih rezerv so določene v Uredbi (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (3). |
(2) |
Svet ECB je 3. julija 2014 sklenil spremeniti pogostost svojih sej, na katerih razpravlja o denarni politiki, iz štiritedenskega cikla na šesttedenski cikel od 1. januarja 2015 in ustrezno podaljšati obdobja izpolnjevanja obveznih rezerv iz štirih na šest tednov. |
(3) |
V skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) je obdobje izpolnjevanja obdobje, v katerem se ugotavlja izpolnjevanje obveznih rezerv in v katerem je treba imeti obvezne rezerve na računih rezerv. |
(4) |
Za institucije, za katere po Uredbi (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (4) veljajo zahteve za poročanje v polnem obsegu, sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja ne vpliva na izračun zneska obveznih rezerv, ki mora biti izpolnjen v obdobju izpolnjevanja. Te institucije enako kot prej izračunajo osnovo za obvezne rezerve, ki velja za določeno obdobje izpolnjevanja, na osnovi podatkov po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) za mesec, ki je dva meseca pred tistim mesecem, v katerem se začne obdobje izpolnjevanja. Po drugi strani pa sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja vpliva na izračun zneska obveznih rezerv za institucije, ki podatke po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) poročajo četrtletno, saj bo četrtletno obdobje sedaj zajemalo dve obdobji izpolnjevanja. |
(5) |
Zato bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Sprememba
Člen 12(2) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) se nadomesti z naslednjim:
„2. Podatki za osnovo za obvezne rezerve institucij 'na repu' za dve obdobji izpolnjevanja obveznih rezerv temeljijo na podatkih ob koncu četrtletja, ki jih NCB zberejo v 28 delovnih dneh po koncu četrtletja, na katero se nanašajo.“
Člen 2
Končna določba
Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Frankfurtu na Majni, 10. decembra 2014
Za Svet ECB
Predsednik ECB
Mario DRAGHI
(1) UL L 318, 27.11.1998, str. 8.
(2) UL L 318, 27.11.1998, str. 1.
(3) Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (UL L 250, 2.10.2003, str. 10).
(4) Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/79 |
UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) št. 1376/2014
z dne 10. decembra 2014
o spremembi Uredbe (ES) št. 1745/2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9)
(ECB/2014/52)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 19.1 Statuta,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (1),
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2532/98 z dne 23. novembra 1998 o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 19.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke določa, da lahko Svet Evropske centralne banke (ECB) opredeli pravila za izračun in določitev zahtevanih obveznih rezerv. Podrobnosti o uporabi obveznih rezerv so določene v Uredbi (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (3). |
(2) |
Svet ECB je 3. julija 2014 sklenil spremeniti pogostost svojih sej, na katerih razpravlja o denarni politiki, iz štiritedenskega cikla na šesttedenski cikel od 1. januarja 2015 in ustrezno podaljšati obdobja izpolnjevanja obveznih rezerv iz štirih na šest tednov. |
(3) |
V skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) je obdobje izpolnjevanja obdobje, v katerem se ugotavlja izpolnjevanje obveznih rezerv in v katerem je treba imeti obvezne rezerve na računih rezerv. |
(4) |
Za institucije, za katere po Uredbi (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (4) veljajo zahteve za poročanje v polnem obsegu, sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja ne vpliva na izračun zneska obveznih rezerv, ki mora biti izpolnjen v obdobju izpolnjevanja. Te institucije enako kot prej izračunajo osnovo za obvezne rezerve, ki velja za določeno obdobje izpolnjevanja, na osnovi podatkov po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) za mesec, ki je dva meseca pred tistim mesecem, v katerem se začne obdobje izpolnjevanja. Po drugi strani pa sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja vpliva na izračun zneska zahtev obveznih rezerv za institucije, ki podatke po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) poročajo četrtletno, saj bo četrtletno obdobje sedaj zajemalo dve obdobji izpolnjevanja. |
(5) |
Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) ustrezno spremeniti – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Spremembe
Uredba (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) se spremeni, kot sledi:
1. |
Člen 3(4) se nadomesti z naslednjim: „4. Institucijam, katerim je bilo odobreno odstopanje v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (5) (‚institucije,na repu‘), se osnova za obvezne rezerve izračuna za dve zaporedni obdobji izpolnjevanja, začenši z obdobjem izpolnjevanja, ki se začne v tretjem mesecu po koncu četrtletja, na osnovi podatkov ob koncu četrtletja, sporočenih v skladu s točko 4 Dela 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Te institucije sporočijo svoje obvezne rezerve v skladu s členom 5. |
2. |
Člen 7(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Razen če se Svet ECB odloči za spremembo koledarja v skladu z odstavkom 2, se obdobje izpolnjevanja začne na dan poravnave prve naslednje operacije glavnega refinanciranja po seji Sveta ECB, na kateri je predvidena presoja usmeritve denarne politike. Izvršilni odbor ECB objavi koledar obdobij izpolnjevanja vsaj tri mesece pred začetkom vsakega koledarskega leta. Ta koledar se objavi v Uradnem listu Evropske unije ter na spletnih straneh ECB in sodelujočih NCB.“ |
3. |
V členih 3(1), 3(3), 4(1), 5(5), 10(6), 11, 13a(1)(b) se sklic na Uredbo (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) nadomesti s sklicem na Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
4. |
V členih 5(3) in 13(4) se sklic na člen 5 Uredbe (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) nadomesti s sklicem na člen 6 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
5. |
V členu 13(2) se sklic na Prilogo II k Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) nadomesti s sklicem na Prilogo III k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
Člen 2
Končna določba
Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Frankfurtu na Majni, 10. decembra 2014
Za Svet ECB
Predsednik ECB
Mario DRAGHI
(1) UL L 318, 27.11.1998, str. 1.
(2) UL L 318, 27.11.1998, str. 4.
(3) Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (UL L 250, 2.10.2003, str. 10).
(4) Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).
(5) Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1)“
DIREKTIVE
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/81 |
DIREKTIVA KOMISIJE 2014/110/EU
z dne 17. decembra 2014
o spremembi Direktive 2004/33/ES glede meril za začasni odklon dajalcev alogenih odvzemov
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/98/ES z dne 27. januarja 2003 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi ter o spremembi Direktive 2001/83/ES (1), zlasti točke (d) drugega odstavka člena 29 Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Točka 2.2 Priloge III k Direktivi Komisije 2004/33/ES (2) določa merila za začasni odklon dajalcev, ki imajo nalezljivo bolezen, ali dajalcev, ki zapuščajo območje, kjer je nalezljiva bolezen prisotna. |
(2) |
Točka 2.2.1 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES določa, da je obdobje odklona za morebitne dajalce 28 dni po odhodu z območja, kjer ostaja možnost okužbe ljudi z virusom zahodnega Nila. |
(3) |
Nedavni znanstveni dokazi kažejo, da začasen odlog teh morebitnih dajalcev ni potreben, če je izveden test NAT (Nucleic Acid test) in je rezultat negativen. |
(4) |
Zato bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabijo ta test, če želijo zamenjati merila za začasen odklon. |
(5) |
Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega z Direktivo 2002/98/ES – |
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
Merilo za odklon dajalcev zaradi virusa zahodnega Nila, določeno v preglednici (drugi stolpec, zadnja vrstica) v točki 2.2.1 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES, se nadomesti z naslednjim:
„28 dni po odhodu z območja, kjer obstaja tveganje okužbe z virusom zahodnega Nila, razen če je test NAT (Nucleic Acid test), opravljen na dajalcu, negativen“
Člen 2
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje 31. decembra 2015. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2. Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 3
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 4
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Bruslju, 17. decembra 2014
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 33, 8.2.2003, str. 30.
(2) Direktiva Komisije 2004/33/ES z dne 22. marca 2004 o izvajanju Direktive 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede nekaterih tehničnih zahtev za kri in komponente krvi (UL L 91, 30.3.2004, str. 25).
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/83 |
IZVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/111/EU
z dne 17. decembra 2014
o spremembi Direktive 2009/15/ES v zvezi z določenimi kodeksi in povezanimi spremembami določenih konvencij in protokolov, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (1), zlasti druge povedi člena 7(2) Direktive,
v skladu s postopkom preverjanja skladnosti, določenim v členu 5 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
V skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 2099/2002 države članice in Komisija sodelujejo, da bi opredelile, če je primerno, skupno stališče ali pristop v okviru pristojnih mednarodnih forumov in s tem zmanjšale tveganja kolizije pomorske zakonodaje Unije in mednarodnih instrumentov. |
(2) |
Direktiva 2009/15/ES in Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) skupaj sestavljata skladen del zakonodaje, ki dosledno ureja dejavnosti priznanih organizacij v skladu z istimi načeli in opredelitvami. Člen 3(2) Direktive 2009/15/ES določa, da država članica, če se v zvezi z ladjami, ki plujejo pod njeno zastavo, odloči pooblastiti organizacije, da v njenem imenu izvajajo tehnični nadzor in pregled v zvezi s predpisanimi spričevali, te obveznosti poveri samo priznani organizaciji, ki v skladu s členom 2(g) navedene direktive pomeni organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009. Zato sklop pravil, na podlagi katerih se priznajo zadevne organizacije, vpliva na oba akta. |
(3) |
Izraz „mednarodne konvencije“, kot je opredeljen v členu 2(d) Direktive 2009/15/ES, pomeni Mednarodno konvencijo z dne 1. novembra 1974 o varstvu človeškega življenja na morju (v nadaljnjem besedilu: konvencija SOLAS), z izjemo poglavja XI-2 njene priloge, Mednarodno konvencijo z dne 5. aprila 1966 o tovornih črtah (v nadaljnjem besedilu: konvencija o tovornih črtah) in Mednarodno konvencijo z dne 2. novembra 1973 o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (v nadaljnjem besedilu: konvencija MARPOL), skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij ter pripadajočimi kodeksi obveznega značaja v vseh državah članicah, in sicer v najnovejših različicah. |
(4) |
Skupščina IMO je na svojem 28. zasedanju sprejela Kodeks o izvajanju instrumentov IMO (v nadaljnjem besedilu: Kodeks III), kot je določen v Resoluciji IMO A.1070(28) z dne 4. decembra 2013, in spremembe konvencije o tovornih črtah, da bi Kodeks III, skupaj s povezanim sistemom pregledov držav zastave, postal obvezen, kot je določeno v Resoluciji IMO A.1083(28) z dne 4. decembra 2013. |
(5) |
Odbor IMO za varstvo morskega okolja (MEPC) je na svojem 66. zasedanju sprejel spremembe Protokola iz leta 1978 h konvenciji MARPOL, kot so določene v Resoluciji MEPC.246(66) z dne 4. aprila 2014, in spremembe Protokola iz leta 1997 h konvenciji MARPOL, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k tej konvenciji, kot je določeno v Resoluciji MEPC.247(66) z dne 4. aprila 2014, da bi Kodeks III, skupaj s povezanim sistemom pregledov držav zastave, postal obvezen. |
(6) |
Odbor IMO za pomorsko varnost (MSC) je na svojem 93. zasedanju sprejel spremembe konvencije SOLAS, kot so določene v Resoluciji MSC.366(93) z dne 22. maja 2014, in spremembe Protokola iz leta 1988 h konvenciji o tovornih črtah, kot so določene v Resoluciji MSC.375(93) z dne 22. maja 2014, da bi Kodeks III, skupaj s povezanim sistemom pregledov držav zastave, postal obvezen. |
(7) |
Kodeks IMO o priznanih organizacijah (v nadaljnjem besedilu: Kodeks RO), kot je določen v Resoluciji MSC.349(92) z dne 21. junija 2013, je bil sprejet na 65. zasedanju Odbora IMO za varstvo morskega okolja in na 92. zasedanju Odbora IMO za pomorsko varnost. |
(8) |
Odbor IMO za varstvo morskega okolja je na svojem 65. zasedanju sprejel spremembe Protokola iz leta 1978 h konvenciji MARPOL, kot so določene v Resoluciji MEPC.238(65) z dne 17. maja 2013, da bi Kodeks RO postal obvezen. |
(9) |
Odbor IMO za pomorsko varnost je na svojem 92. zasedanju sprejel spremembe konvencije SOLAS in Protokola iz leta 1988 h konvenciji o tovornih črtah, kot so določene v resolucijah MSC.350(92) in MSC.356(92) z dne 21. junija 2013, da bi Kodeks RO postal obvezen. |
(10) |
Zato se pričakuje, da bosta kodeksa III in RO začela veljati 1. januarja 2015 in bosta veljala do 1. januarja 2018 v skladu z veljavnimi pravili o sprejetju, ratifikaciji in začetku veljavnosti sprememb na podlagi vsake zadevne konvencije IMO. |
(11) |
Svet je 13. maja 2013 sprejel Sklep Sveta 2013/268/EU o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) v zvezi s sprejetjem določenih kodeksov in povezanih sprememb določenih konvencij in protokolov (4). V skladu s členom 5 navedenega sklepa je Svet države članice pooblastil, da izrazijo privolitev, da jih v interesu Unije in ob upoštevanju izjave iz Priloge k navedenemu sklepu zavezujejo spremembe iz uvodnih izjav od (4) do (9) te direktive. |
(12) |
V izjavi, priloženi k Sklepu Sveta 2013/268/EU, je navedeno, da države članice menijo, da kodeksa III in RO vsebujeta sklop minimalnih zahtev, ki jih lahko države po potrebi izpopolnijo in izboljšajo za večjo pomorsko varnost in varstvo okolja. |
(13) |
V priloženi izjavi je navedeno tudi, da se nič v kodeksu III ali RO ne razlaga kot kakršna koli omejitev izpolnjevanja obveznosti držav članic v skladu s pravom Evropske unije glede opredelitve „predpisanih spričeval“ in „klasifikacijskih spričeval“, področja uporabe obveznosti in meril, določenih za priznane organizacije, ter obveznosti Evropske komisije v zvezi s priznavanjem, ocenjevanjem priznanih organizacij in, če je ustrezno, naložitvijo popravnih ukrepov ali sankcij priznanim organizacijam. V isti izjavi je navedeno še, da bodo države članice v primeru pregleda IMO navedle, da se mora preveriti skladnost z določbami ustreznih mednarodnih konvencij, ki so jih države članice sprejele, vključno s pogoji navedene izjave. |
(14) |
V pravnem redu Unije področji uporabe Direktive 2009/15/ES in Uredbe (ES) št. 391/2009 vključujeta sklice na „mednarodne konvencije“, kot so opisane v uvodni izjavi (3). V tem okviru spremembe konvencij IMO samodejno postanejo del prava Unije, ko začnejo veljati na mednarodni ravni, vključno s pripadajočimi kodeksi obveznega značaja, kot sta kodeksa III in RO, ki sta torej del instrumentov IMO, pomembnih za izvajanje Direktive 2009/15/ES. |
(15) |
Vendar se lahko spremembe mednarodnih konvencij v skladu s postopkom preverjanja skladnosti izključijo iz področja uporabe pomorske zakonodaje Unije, če izpolnjujejo vsaj enega od obeh meril iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 2099/2002. |
(16) |
Komisija je proučila spremembe konvencij IMO v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 in ugotovila, da so med kodeksoma III in RO na eni strani ter Direktivo 2009/15/ES in Uredbo (ES) št. 391/2009 na drugi strani številna neskladja. |
(17) |
Prvič, točka 16.1 v delu 2 Kodeksa III določa minimalni seznam sredstev in postopkov, ki jih morajo zagotoviti države zastave, vključno z upravnimi navodili, ki se med drugim nanašajo na ladijska klasifikacijska spričevala, ki jih država zastave zahteva za dokazovanje skladnosti s konstrukcijskimi, mehanskimi, električnimi in/ali drugimi zahtevami mednarodne konvencije, katere pogodbenica je država zastave, ali z zahtevo nacionalne zakonodaje države zastave. Vendar, kot je opisano v uvodni izjavi (21), pravo Unije razlikuje med predpisanimi in klasifikacijskimi spričevali. Klasifikacijska spričevala so dokumenti zasebne narave in niso niti akti države zastave niti niso izdani v imenu države zastave. Ta določba Kodeksa III se pravzaprav nanaša na pravilo 3-1 v delu A-1 poglavja II-1 konvencije SOLAS, ki določa, da morajo biti ladje zasnovane, grajene in vzdrževane v skladu s konstrukcijskimi, mehanskimi in električnimi zahtevami klasifikacijskega zavoda, ki ga je uprava priznala v skladu z določbami pravila XI-1/1.1. Konvencija SOLAS jasno določa, da je predmet te zahteve ladja ali njeno pravno zastopstvo v odnosu do države zastave. Poleg tega priznana organizacija, kadar deluje kot klasifikacijski zavod, izdaja ladijska klasifikacijska spričevala v skladu s svojimi pravili, postopki, pogoji in zasebnimi pogodbenimi dogovori, katerih pogodbenice ne vključujejo države zastave. Zato je ta določba Kodeksa III v nasprotju z razmejitvijo med klasifikacijskimi in predpisanimi dejavnostmi, kot so določene v veljavni zakonodaji EU. |
(18) |
Drugič, točka 18.1 v delu 2 Kodeksa III zahteva, da država zastave „samo za ladje, ki so upravičene do plovbe pod njeno zastavo,“ preveri, ali ima priznana organizacija zadostne tehnične, upravljavske in raziskovalne zmogljivosti za opravljanje dodeljenih nalog. V nasprotju s tem je ta vidik v okviru prava Unije obravnavan kot zahteva za namene priznanja, kot je razvidno iz merila A.3 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 391/2009, in v zvezi s celotnim ladjevjem, ki ga je klasificirala zadevna organizacija, brez razlikovanja na podlagi zastave. Če bi se navedena določba Kodeksa III vključila v pravo Unije, bi uporabo merila A.3 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 391/2009 omejila na poslovanje priznane organizacije v zvezi z ladjami, ki plujejo pod zastavami držav članic, kar je v nasprotju s trenutno veljavnimi zahtevami. |
(19) |
Tretjič, točka 19 v delu 2 Kodeksa III uvaja prepoved, po kateri država zastave svojih priznanih organizacij ne sme pooblastiti, da za ladje, ki niso upravičene do plovbe pod njeno zastavo, uporabljajo zahteve, ki se med drugim nanašajo na klasifikacijska pravila, zahteve ali postopke teh organizacij. V skladu z Direktivo 2009/15/ES lahko države članice organizacijo pooblastijo, da v njihovem imenu izdaja predpisana spričevala njihovemu zadevnemu ladjevju, vendar samo, če je navedena organizacija priznana in se spremlja za ta namen v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009. V tem okviru morajo priznane organizacije kot take pri zadevnih dejavnostih v zvezi s celotnim ladjevjem, ki so ga klasificirale, izpolnjevati določene zahteve, ne glede na zastavo. To se nanaša na večino meril iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 391/2009, pa tudi na druge obveznosti, zlasti na člen 10(4) navedene uredbe. Če bi se navedena določba Kodeksa III vključila v pravo Unije, bi uporabo veljavnih zahtev glede priznanja iz Uredbe (ES) št. 391/2009, med drugim če predstavljajo pravila, postopke in zahteve glede poslovanja priznane organizacije, omejila na poslovanje priznane organizacije v zvezi z ladjami, ki plujejo pod zastavami držav članic. |
(20) |
Četrtič, v oddelku 1.1 v delu 2 Kodeksa RO je „priznana organizacija“ opredeljena kot organizacija, ki jo je država zastave proučila in ugotovila, da izpolnjuje zahteve iz dela 2 Kodeksa RO. V nasprotju s tem člen 2(g) Direktive 2009/15/ES določa, da priznana organizacija pomeni „organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009“. Na podlagi ocene Komisije iz uvodnih izjav od (21) do (23) se zdi, da je več določb v delu 2 Kodeksa RO nezdružljivih z Uredbo (ES) št. 391/2009. Zato priznana organizacija, kot je opredeljena v Kodeksu RO, ne bi izpolnjevala vseh zahtev iz Uredbe (ES) št. 391/2009 in torej ne bi bila v skladu z opredelitvijo priznane organizacije, kot je določena v pravu Unije. |
(21) |
Petič, v oddelku 1.3 v delu 2 Kodeksa RO je „izdajanje predpisanih spričeval in opravljanje storitev“ opredeljeno kot enotna kategorija dejavnosti, ki jih lahko priznana organizacija opravlja v imenu države zastave, vključno z izdajanjem spričeval, ki se nanašajo na zakonske in klasifikacijske zahteve. V nasprotju s tem opredelitvi v členu 2(i) in (k) Direktive 2009/15/ES jasno razlikujeta med „predpisanimi spričevali“, to so spričevala, ki jih izda država zastave ali so izdana v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami, in „klasifikacijskimi spričevali“, to so dokumenti, ki jih izda priznana organizacija, ki deluje kot klasifikacijski zavod, in potrjujejo primernost ladje za določeno uporabo ali storitev v skladu s pravili in postopki, ki jih določi in objavi zadevna priznana organizacija. Iz tega sledi, da se predpisana in klasifikacijska spričevala v okviru prava Unije razlikujejo, tudi po naravi. Predpisana spričevala so namreč javna, klasifikacijska spričevala pa zasebna, saj jih klasifikacijski zavodi izdajo v skladu s svojimi pravili, postopki in pogoji. Klasifikacijska spričevala, ki jih priznana organizacija izda za ladjo, da bi potrdila njeno skladnost s klasifikacijskimi pravili in postopki, vključno s spričevali, ki jih država zastave potrdi kot dokazilo o skladnosti s pravilom 3-1 v delu A-1 poglavja II-I konvencije SOLAS, so dokumenti povsem zasebne narave, ki niso niti akti države zastave niti niso izdani v imenu države zastave. Vendar se „izdajanje predpisanih spričeval in opravljanje storitev“ v Kodeksu RO sistematično navaja kot dejavnost, ki jo priznana organizacija opravlja „v imenu države zastave“, kar je v nasprotju s pravnim razlikovanjem, določenim v pravu Unije. Ne glede na to nasprotje bi ta določba Kodeksa RO, če bi bila sprejeta kot standard pravnega reda Unije, pomenila očitno tveganje, da zahtev glede priznanja iz Uredbe (ES) št. 391/2009, ki se nanašajo na celotno dejavnost organizacije, ne glede na zastavo, v EU ne bi bilo več mogoče uveljavljati. Zaradi povezave med obema instrumentoma, ki je pojasnjena v uvodni izjavi (2), to tveganje zadeva tudi Direktivo 2009/15/ES. |
(22) |
Šestič, oddelek 3.9.3.1 v delu 2 Kodeksa RO opredeljuje mehanizem sodelovanja med priznanimi organizacijami v enotnem okviru, ki ga vzpostavi država zastave, s ciljem standardizirati postopke v zvezi z izdajanjem predpisanih spričeval in opravljanjem storitev za državo zastave, če je to primerno, oddelek 3.9.3.2 v delu 2 istega kodeksa pa določa, da se v okviru, ki ga vzpostavi „država zastave ali skupina držav zastave“, ureja sodelovanje med priznanimi organizacijami teh držav na področju tehničnih in varnostnih vidikov „izdajanja predpisanih spričeval in opravljanja storitev ladij […] v imenu navedenih držav zastave“. V nasprotju s tem sodelovanje med priznanimi organizacijami v skladu s pravom Unije ureja člen 10(1) Uredbe (ES) št. 391/2009, ki od priznanih organizacij zahteva, da se med seboj posvetujejo, da bi ohranile enakovrednost ter si prizadevale za usklajenost svojih pravil in postopkov in njihovega izvajanja, in vzpostavlja okvir, na podlagi katerega se v ustreznih primerih vzajemno priznavajo klasifikacijska spričevala za materiale, opremo in sestavne dele. Navedena postopka sodelovanja iz člena 10(1) se nanašata na zasebne dejavnosti priznanih organizacij, kadar delujejo kot klasifikacijski zavodi, in se zato uporabljata brez razlikovanja na podlagi zastave. Če bi se mehanizmi sodelovanja, predvideni v Kodeksu RO, vključili v pravo Unije, bi to omejilo področje uporabe okvira sodelovanja iz Uredbe (ES) št. 391/2009 za dejavnosti priznanih organizacij izključno na ladje, ki plujejo pod zastavami držav članic, kar je v nasprotju s trenutno veljavnimi zahtevami. |
(23) |
Sedmič, oddelek 3.9.3.3 v delu 2 Kodeksa RO je popolnoma enak točki 19 v delu 2 Kodeksa III, zato se ugotovitve iz uvodne izjave (19) v enaki meri nanašajo tudi na to določbo Kodeksa RO. |
(24) |
Nič v kodeksu III ali RO ne bi smelo na noben način omejevati pristojnosti Unije, da v skladu s pogodbami in mednarodnim pravom določa ustrezne pogoje za podeljevanje priznanja organizacijam, ki želijo dobiti pooblastilo držav članic za opravljanje pregleda ladij in izdajo spričeval v njihovem imenu, z namenom, da se dosežejo cilji Unije, zlasti da se izboljšata pomorska varnost in varstvo okolja. |
(25) |
Sistem za vzajemno priznavanje klasifikacijskih spričeval za materiale, opremo in sestavne dele, kot je določen s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 391/2009, se lahko uveljavlja samo v Uniji v zvezi z ladjami, ki plujejo pod zastavo države članice. Kar zadeva tuja plovila, lahko o sprejemanju zadevnih spričeval še naprej v okviru svoje izključne pristojnosti, zlasti na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), po svoji presoji odločajo ustrezne države zastave, ki niso članice EU. |
(26) |
Komisija je na podlagi svoje presoje ugotovila, da so določbe kodeksov III in RO, navedene v zgornjih uvodnih izjavah, zaradi povezave med tema instrumentoma, ki je pojasnjena v uvodni izjavi (2), nezdružljive z Direktivo 2009/15/ES oziroma z Uredbo (ES) št. 391/2009 in posledično tudi z Direktivo 2009/15/ES ter bi jih bilo treba izključiti iz področja uporabe navedene direktive. Člen 2(d) Direktive 2009/15/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
(27) |
Ker Kodeks RO začne veljati 1. januarja 2015, bi ta direktiva morala začeti veljati kar najhitreje po njeni objavi. |
(28) |
Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) ni podal mnenja o ukrepih iz te direktive. Potreben je bil izvedbeni akt, zato je predsednik odboru za pritožbe predložil osnutek izvedbenega akta v nadaljnjo obravnavo. Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem odbora za pritožbe – |
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
Točka (d) člena 2 Direktive 2009/15/ES se nadomesti z naslednjim besedilom:
„(d) |
,mednarodne konvencije' pomenijo Mednarodno konvencijo z dne 1. novembra 1974 o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS 74), z izjemo poglavja XI-2 njene priloge, Mednarodno konvencijo z dne 5. aprila 1966 o tovornih črtah in Mednarodno konvencijo z dne 2. novembra 1973 o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (MARPOL), skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij ter pripadajočimi kodeksi obveznega značaja v vseh državah članicah, in sicer v najnovejših različicah, razen točk 16.1, 18.1 in 19 dela 2 Kodeksa o izvajanju instrumentov IMO ter oddelkov 1.1, 1.3, 3.9.3.1, 3.9.3.2 in 3.9.3.3 dela 2 Kodeksa IMO o priznanih organizacijah.“ |
Člen 2
1. Države članice najpozneje do 31. decembra 2015 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedila navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji.
Navedene predpise uporabljajo od 1. januarja 2016.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2. Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 3
Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 4
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Bruslju, 17. decembra 2014
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 131, 28.5.2009, str. 47.
(2) UL L 324, 29.11.2002, str. 1.
(3) Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (UL L 131, 28.5.2009, str. 11).
(4) UL L 155, 7.6.2013, str. 3.
SKLEPI
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/88 |
SKLEP KOMISIJE
z dne 9. julija 2014
o ukrepu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ki sta ga Danska in Švedska izvedli za družbo Scandinavian Airlines
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4532)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2014/938/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju sklepa, s katerim je Komisija sklenila uvesti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pomočjo SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1) |
Konec oktobra 2012 so Danska, Švedska in Norveška (v nadaljnjem besedilu skupaj: države) neuradno stopile v stik s Komisijo in Nadzornim organom Efte v zvezi s svojo namero o sodelovanju v novem revolving kreditu za družbo Scandinavian Airlines (v nadaljnjem besedilu: družba SAS, skupina SAS ali družba). Države so se 12. novembra 2012 odločile sodelovati v novem revolving kreditu, vendar o tem ukrepu niso uradno obvestile Komisije. |
(2) |
Komisija je 14. novembra 2012 začela preiskavo po uradni dolžnosti v zvezi z novim revolving kreditom. Danski in Švedski je 29. novembra 2012, 18. decembra 2012, 28. januarja 2013 in 18. februarja 2013 poslala zahtevke za informacije, na katere je prejela odgovore 6. decembra 2012, 8. januarja 2013, 5. in 13. februarja 2013 ter 22. marca 2013. Danska in Švedska sta dodatne informacije predložili v dopisu z dne 3. junija 2013. |
(3) |
Poleg tega je Komisija 20. novembra 2012 prejela pritožbo družbe Ryanair, 4. februarja 2013 pa še pritožbo Združenja evropskih nizkocenovnih letalskih prevoznikov (v nadaljnjem besedilu: ELFAA), v zvezi s katerima sta Danska in Švedska predložili pripombe v dopisu z dne 22. marca 2013. |
(4) |
Komisija je v dopisu z dne 19. junija 2013 obvestila Dansko in Švedsko, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Danska in Švedska sta pripombe k sklepu o začetku postopka predložili v dopisih z dne 19. avgusta 2013. |
(5) |
Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2)28. septembra 2013. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe k ukrepom. |
(6) |
Komisija je 28. oktobra 2013 prejela pripombe skupine SAS in družbe Foundation Asset Management Sweden AB (v nadaljnjem besedilu: družba FAM) (3). Dne 5. novembra 2013 je te pripombe posredovala Danski in Švedski, ki sta se imeli priložnost odzvati. V dopisih z dne 4. in 5. decembra 2013 so danski in švedski organi navedli, da k pripombam skupine SAS in družbe FAM nimajo kaj dodati. |
(7) |
Komisija je od Danske in Švedske zahtevala dodatne informacije v dopisu z dne 25. februarja 2014, na katerega sta obe državi članici odgovorili 25. marca 2014. Poleg tega so danski in švedski organi z dopisoma z dne 5. in 7. marca 2014 Komisijo obvestili, da je družba SAS sklenila preklicati nov revolving kredit in raziskati druge možnosti za okrepitev svoje kapitalske osnove. Preklic je začel veljati 4. marca 2014. |
(8) |
Švedska in Danska sta z dopisoma z dne 4. in 7. julija 2014 potrdili, da se odpovedujeta uveljavljanju svojih pravic na podlagi člena 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe (ES) št. 1/1958 ter da bosta sprejeli ta sklep in ga priglasili v angleškem jeziku. |
(9) |
Za namene tega postopka je le Komisija edina pristojna oceniti, ali Danska in Švedska spoštujeta določbe iz PDEU. Na drugi strani pa je v skladu s členom 109(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) v povezavi s členom 24 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča, Nadzorni organ Efte pristojen oceniti, ali Norveška izpolnjuje določbe iz Sporazuma EGP. Poleg tega bosta Nadzorni organ Efte in Komisija na podlagi člena 109(2) in Protokola št. 27 k Sporazumu EGP za zagotovitev enotne uporabe po vsem EGP sodelovala, si izmenjevala informacije in se posvetovala glede vprašanj nadzorne politike in posameznih primerov. |
(10) |
Ob upoštevanju navedenega in vzporedne pristojnosti obeh institucij v obravnavanem primeru je Komisija pred sprejetjem tega sklepa sodelovala in se posvetovala z Nadzornim organom Efte. |
2. SKANDINAVSKI TRG ZA ZRAČNI PROMET
(11) |
Skandinavski trg za zračni promet (ki zajema Dansko, Švedsko, Finsko in Norveško) naj bi se med letoma 2001 in 2011 z vidika ASK (4) povečal za 126 %. Skoraj vso rast na skandinavskem trgu letov na kratke razdalje gre pripisati nizkocenovnim letalskim prevoznikom, zlasti družbama Norwegian Air Shuttle in Ryanair. Dejansko je ocenjeno, da so nizkocenovni prevozniki v navedenem obdobju ustvarili 90 % rasti (5). |
(12) |
Kljub povečanju pomembnosti nizkocenovnih prevoznikov je največji udeleženec na skandinavskem trgu še vedno družba SAS, katere tržni delež je bil leta 2011 ocenjen na 35,6 %, kar je veliko manj od več kot 50-odstotnega deleža družbe pred desetletjem. Tržna deleža družb Norwegian Air Shuttle in Ryanair sta v navedenem letu dosegla 18,7 % oziroma 6,8 %. |
3. UPRAVIČENEC
(13) |
Družba SAS je nacionalni letalski prevoznik držav, največji letalski prevoznik v Skandinaviji in osmi največji letalski prevoznik v Evropi. Poleg tega je ustanovna članica skupnosti Star Alliance. Skupina letalskih prevoznikov, ki vključuje družbe Scandinavian Airlines, Widerøe (6) in Blue1, ima sedež v Stockholmu, njeno glavno evropsko in medcelinsko vozlišče pa je letališče v Københavnu. Družba SAS je leta 2013 zabeležila približno 28 milijonov potnikov in ustvarila približno 42 milijard SEK prihodkov. |
(14) |
Trenutno je 50 % družbe SAS v lasti držav: 21,4 % je v lasti Švedske, 14,3 % v lasti Danske, 14,3 % pa v lasti Norveške. Glavni zasebni delničar je fundacija Knut and Alice Wallenberg foundation (v nadaljnjem besedilu: fundacija KAW) (7,6 %), ostali delničarji pa imajo v lasti 1,5-odstotne ali manjše deleže. Preglednica 1 Glavni delničarji družbe SAS AB na dan 31. marca 2012 (7)
|
(15) |
Finančni položaj družbe SAS je že več let slab, pri čemer je družba med letoma 2008 in 2013 utrpela več izgub. Družba Standard and Poor's (v nadaljnjem besedilu: družba S&P) je novembra 2012 svojo bonitetno oceno za družbo SAS znižala z B– na CCC+ (8). Te težave so bile še večje zaradi razmer na trgu, in sicer stroškov goriva in negotovega povpraševanje. |
(16) |
Na podlagi letnih poročil družbe je zlasti razvidno, da je družba SAS v obdobju 2008–2012 vsako leto utrpela velike izgube in zabeležila znaten finančni neto dolg. Preglednica 2 Ključni finančni podatki družbe SAS za obdobje 2007–2012 (v milijonih SEK) (9)
|
(17) |
Zaradi vse slabšega finančnega položaja je družba SAS v obdobju 2009–2010 izvedla program za bistveno znižanje stroškov. V okviru izvajanja tega programa je morala povečati lastniški kapital na podlagi dveh novih izdaj delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje: (i) 6 milijard SEK aprila 2009 in (ii) 5 milijard SEK maja 2010 (10). |
(18) |
Finančne težave družbe SAS so vrhunec dosegle leta 2012, ko je družba predstavila poslovni načrt 4 Excellence Next Generation (v nadaljnjem besedilu: načrt 4XNG), ki ga je vodstvo letalskega prevoznika obravnavalo kot „zadnjo priložnost“ za družbo SAS (11). Poleg tega so tiskani mediji novembra 2012 poročali o možnosti stečaja družbe SAS (12). |
4. OPIS UKREPA: NOVI REVOLVING KREDIT V LETU 2012
(19) |
Družba SAS se je tako kot drugi letalski prevozniki po svetu pri ohranjanju minimalne ravni likvidnosti zanašala na zunanje kredite. Od 20. decembra 2006 se je družba SAS zanašala na revolving kredit z rokom junija 2013 (v nadaljnjem besedilu: stari revolving kredit). Stari revolving kredit je znašal 366 milijonov EUR, zagotavljalo pa ga je izključno več bank ([…] (13)). Vključeval je tudi številne finančne klavzule ali pogoje, na primer […]. |
(20) |
Zaradi poslabšanja poslovne uspešnosti je vodstvo družbe SAS decembra 2011 sklenilo, da bo v celoti izkoristilo stari revolving kredit. Potem ko je hčerinska družba družbe SAS (družba Spanair) januarja 2012 vložila zahtevo za stečaj, je družba SAS začela pogajanja z bankami in 15. marca 2012 sklenila sporazum o spremembi klavzul. S to spremembo klavzul so se povišali stroški črpanja starega revolving kredita, zaostrili so se pogoji črpanja, družba SAS pa je morala takoj v celoti odplačati črpani znesek. Poleg tega je morala družba SAS kreditodajalcem predložiti načrt dokapitalizacije, ki so ga morali potrditi odbor in glavni delničarji, tj. države in fundacija KAW. |
(21) |
Načrt dokapitalizacije je bil podprt s tako imenovanim načrtom 4XNG, ki so ga začeli razvijati že v začetku leta 2012. V načrtu 4XNG so bili obravnavani tudi pomisleki o obstoječem poslovnem načrtu družbe SAS 4 Excellence (v nadaljnjem besedilu: načrt 4X), ki jih je maja 2012 izrazil […]. Po navedbah družbe SAS bi lahko družba na podlagi načrta 4XNG dosegla položaj finančno samozadostnega letalskega prevoznika. V načrtu so bili določeni številni finančni cilji, ki jih je morala družba SAS doseči v poslovnem letu 2014/2015. Ti so vključevali stopnjo EBIT nad 8 %, stopnjo finančne pripravljenosti nad 20 % in delež lastniškega kapitala (lastniški kapital/sredstva) nad 35 %. Načrt 4XNG naj bi družbi SAS omogočil povečanje prihodkov pred obdavčitvijo za približno 3 milijarde SEK na leto, medtem ko bi bilo za izvajanje načrta potrebno prestrukturiranje stroškov in enkratnih stroškov v znesku približno 1,5 milijarde SEK. |
(22) |
Med drugim je bil cilj načrta 4XNG pripraviti družbo na uvedbo novih računovodskih pravil za pokojnine, ki bi se uporabljala od novembra 2013 in ki naj bi po pričakovanjih negativno vplivala na lastniški kapital skupine SAS. Poleg tega je načrt vključeval zavezo k izvedbi načrta za odprodajo sredstev in financiranje, ki je skupaj zajemal približno 3 milijarde SEK v potencialnih neto denarnih prihodkih. Odprodaja sredstev je vključevala (14): (i) prodajo hčerinske družbe in norveškega regionalnega letalskega prevoznika Widerøe (15), (ii) prodajo naložbe manjšinskega deleža v […], (iii) prodajo letaliških nepremičninskih deležev, (iv) oddajanje zemeljske oskrbe zrakoplova v zunanje izvajanje (16), (v) prodajo letalskih motorjev (17), (vi) prodajo in povratni najem ali drugo finančno transakcijo v zvezi z […], (vii) oddajanje sistemov upravljanja in klicnih centrov v zunanje izvajanje (18) ter (viii) prodajo ali zavarovano financiranje treh zrakoplovov Q400. |
(23) |
Države vztrajajo, da je načrt 4XNG temeljil na samofinanciranju, kar pomeni, da bi družba SAS z operacijami in neključnimi odprodajami ustvarila dovolj denarja za kritje predhodnih stroškov izvajanja načrta 4XNG. Vendar je bila družba SAS zaskrbljena, kako bodo vlagatelji dojemali slab likvidnostni položaj zaradi visokih predhodnih stroškov izvajanja načrta 4XNG. Družba SAS je zato zaprosila za podaljšanje starega revolving kredita skupaj z uvedbo novega revolving kredita, ki bi ga podprle države in fundacija KAW. Vendar je trdila, da ne bi črpala niti starega (podaljšanega) revolving kredita niti novega revolving kredita. |
(24) |
Razprave v zvezi z novim revolving kreditom so se začele 4. junija 2012 (19). Prvotno so banke kreditodajalke starega revolving kredita v skladu z načrtom dokapitalizacije (glej uvodno izjavo 20 zgoraj) zahtevale, da države zagotovijo dodatno vsoto lastniškega kapitala, na primer novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje, ker niso bile pripravljene same podpreti novega revolving kredita. Vendar so države ta predlog zavrnile. |
(25) |
Po nekaj pogajanjih so banke sprejele novi revolving kredit, ki naj bi ga omogočile skupaj z državami in fundacijo KAW ter ki naj bi bil strukturiran izključno pod enakimi pogoji brez podrejenosti ali nesorazmernih pravic do zavarovanja. Omeniti je treba, da je bil prvotni načrtovani znesek novega revolving kredita [3–6] milijard SEK, medtem ko je razpoložljivo zavarovanje znašalo le [1–4] milijarde SEK. Velikost novega revolving kredita se je 22. oktobra 2012 dokončno zmanjšala na 3,5 milijarde SEK (približno 400 milijonov EUR). |
(26) |
Novi revolving kredit so zagotovile iste banke, ki so zagotovile starega (razen ene (20)), skupaj z državami in fundacijo KAW. Države so sorazmerno s svojimi deleži družbe SAS zagotovile 50 % novega revolving kredita, preostalih 50 % pa so zagotovile banke in fundacija KAW. Države in fundacija KAW so v novem revolving kreditu sodelovale pod enakimi pogoji (provizije, obrestne mere, klavzule) kot banke. |
(27) |
Glavne značilnosti novega revolving kredita so bile naslednje:
|
(28) |
Pogoji novega revolving kredita so bili dogovorjeni 25. oktobra 2012. Vendar so bile med drugim potrebne parlamentarne odobritve za posamezno državo ter sklenitev sindikalnih sporazumov s pilotsko kabino in kabinskim osebjem. |
(29) |
Države so predložile poročilo, ki ga je 7. novembra 2012 pripravila družba CITI (v nadaljnjem besedilu: poročilo CITI) in v katerem se ocenjuje, ali bi se morda zasebni vlagatelj v položaju, ki je čim bolj podoben položaju držav, odločil za sodelovanje v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji. Sklepna ugotovitev poročila CITI ob predvidevanju uspešnega izvajanja načrta 4XNG v okviru osnovnega scenarija navaja, da bi se s sodelovanjem držav v novem revolving kreditu ustvarila [90–140]-odstotna notranja stopnja donosa, približno [4–9]-kratni večkratnik čistega dobička in povišanje vrednosti lastniškega kapitala za skoraj [700–1 200] % (od novembra 2012 do marca 2015). Sklepna ugotovitev poročila CITI navaja, da bi bil torej donos, ki se zahteva od držav, vsaj enak donosu, ki bi se zahteval od zasebnega vlagatelja v podobnem položaju. Vendar poročilo CITI ne vključuje niti ocene verjetnosti, da bi družba SAS uspešno izvedla osnovni scenarij načrta 4XNG, niti ocene učinka odstopanj od osnovnega scenarija, na primer neuspešnega denarnega ovrednotenja neključnih sredstev. |
(30) |
Družba SAS je 19. decembra 2012 navedla, da so izpolnjeni vsi potrebni pogoji za začetek veljavnosti novega revolving kredita (glej uvodno izjavo 28 zgoraj), vključno s parlamentarnimi odobritvami v državah. Novi revolving kredit je bil veljaven od navedenega datuma do 3. marca 2014 in je zamenjal stari revolving kredit (22). |
(31) |
V dopisu z dne 3. junija 2013 sta Danska in Švedska pojasnili, da so se države in banke kreditodajalke zaradi prodaje 80 % delnic družbe Widerøe's (uvodna izjava 22 zgoraj) z družbo SAS dogovorile, naj se pogoji novega revolving kredita spremenijo, čeprav sporazum o spremembi še ni bil uradno sprejet. Danski in švedski organi so v pripombah, predloženih med uradno preiskavo, Komisijo obvestili, da so spremembo novega revolving kredita podpisale vse strani in da bo sporazum začel veljati ob zaključku transakcije v zvezi z družbo Widerøe, tj. 30. septembra 2013. Te spremembe so vključevale naslednje:
|
5. SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(32) |
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede pari passu sodelovanja držav, fundacije KAW in bank v novem revolving kreditu, zlasti ker:
|
(33) |
Komisija je izrazila nadaljnje pomisleke glede tega, ali bi se lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu z vidika delničarja obravnavalo kot razumno in bi prestalo preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji tudi zunaj razlogovanja pari passu. V zvezi s tem je Komisija ocenila, ali je načrt 4XNG temeljil na dovolj trdnih predpostavkah za spodbuditev sodelovanja zasebnega vlagatelja v novem revolving kreditu in ali so bile analize občutljivosti, izvedene v okviru načrta, preveč optimistične. |
(34) |
Komisija je na primer med drugim opozorila na visoko zastavljene cilje v načrtu v zvezi z rastjo trga z vidika ASK in BDP ter na ničodstotno stopnjo inflacije v obdobju 2015–2017. Podobno je imela pomisleke glede tega, ali bi se lahko ob sklenitvi novega revolving kredita napovedalo uspešno izvajanje vseh pobud za prihranke stroškov in odprodajo sredstev. |
(35) |
Kar zadeva pogoje novega revolving kredita in oceno CITI v zvezi s pričakovanim donosom sodelovanja držav v novem revolving kreditu, je Komisija poudarila, da poročilo CITI ne vključuje niti ocene načrta 4XNG niti izvedbe analize občutljivosti finančnega modela, temveč temelji zgolj na predloženih informacijah. Komisija je tudi poudarila, da se v poročilu CITI zavarovanje novega revolving kredita ni ovrednotilo z vidika zasebnega tržnega vlagatelja in da se v njem ni upošteval učinek morebitnih alternativnih scenarijev z manj ugodnimi predpostavkami (vključno z neplačilom) na analizo donosa. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je se je v poročilu CITI predpostavljala nična verjetnost glede neplačil družbe SAS v naslednjih treh letih, kar je po njenem mnenju podcenjevanje tveganja. |
(36) |
Ob upoštevanju navedenega Komisija ni mogla izključiti možnosti, da bi lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu pomenilo prednost za družbo SAS v smislu člena 107(1) PDEU. |
(37) |
Nazadnje, če bi novi revolving kredit pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, po mnenju Komisije ni verjetno, da bi se lahko obravnaval kot združljiv z notranjim trgom. Komisija je v zvezi s tem ocenila, ali bi se lahko uporabil kateri koli od morebitnih razlogov za združljivost iz PDEU. Ob upoštevanju vrste ukrepa in težav družbe SAS Komisija ugotavlja, da so edina ustrezna merila očitno merila v zvezi s pomočjo za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v skladu s členom 107(3)(c) PDEU na podlagi smernic Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (24) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje). Vendar je Komisija predhodno sklenila, da pogoji pomoči za reševanje in prestrukturiranje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje očitno niso izpolnjeni. |
6. PRIPOMBE K SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA
6.1 Pripombe Danske in Švedske
(38) |
Danska in Švedska vztrajata, da je bilo njuno sodelovanje v novem revolving kreditu v skladu s tržnimi pogoji, saj sta sodelovali pari passu z bankami in fundacijo KAW, kar izključuje obstoj državne pomoči. |
(39) |
Danska in Švedska trdita, da družba SAS v obdobju pogajanj o novem revolving kreditu ni črpala starega revolving kredita. Opozarjata, da so bili s spremembami starega revolving kredita marca 2012 uvedeni še strožji pogoji črpanja, in trdita, da so morale zato banke od konca junija 2012 zavrniti vsako zahtevo družbe SAS za črpanje. Družba SAS je znesek, ki ga je črpala iz revolving kredita, v celoti odplačala marca 2012 in od takrat ni več črpala iz starega revolving kredita. Tako bi se lahko navedene banke razumno štele za „zunanje“ vlagatelje, ki v novem revolving kreditu sodelujejo pod enakimi pogoji kot države (25), ne da bi bile pomembno nezavarovano izpostavljene družbi SAS (26). |
(40) |
Danski in švedski organi v zvezi s sodelovanjem fundacije KAW v novem revolving kreditu skupaj z bankami menijo, da je bila ekonomska izpostavljenost fundacije KAW banki SEB omejena in da to ni moglo vplivati na njeno odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu. |
(41) |
Poleg tega Danska in Švedska navajata, da je bil načrt 4XNG realen in da bi se lahko uspešno izvedel. Vztrajata, da so bili vsi vidiki in predpostavke, vključno s tistimi v zvezi z napovedmi prihodkov (RASK) (27), ukrepi za prihranke stroškov in načrtovanimi odprodajami, skrbno proučeni, da bi se dosegli finančni cilji načrta 4XNG za obdobje 2014–2015. Poleg tega so načrt 4XNG – skupaj z vsemi predpostavkami, na katerih je temeljil – pozorno pregledali zunanji finančni svetovalci držav (Goldman Sachs) in bank ([…]), pri čemer je bil načrt sprejet ob upoštevanju njihovih pripomb in priporočil. Poudarjata tudi, da je pričakovanje uspešne izvedbe načrta ob odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu temeljilo na dejstvu, da je bil novi revolving kredit odvisen od sklenitve novih sindikalnih sporazumov. Poleg tega je bil načrt po navedbah Danske in Švedske glede na razvoj dogodkov med decembrom 2012 in ukinitvijo novega revolving kredita 4. marca 2014 na dobri poti, da doseže pričakovane rezultate (28). |
(42) |
Danska in Švedska v zvezi s pogoji novega revolving kredita trdita, da so bili v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, saj so bili podobni pogojem primerljivih poslov, ter da je imel novi revolving kredit tudi višje predhodne provizije in strožje pogoje črpanja kot večina analiziranih poslov. Kar zadeva zavarovalni paket, Danska in Švedska navajata, da so bila dejanska finančna tveganja bank kreditodajalk zanemarljiva, saj je ocenjena vrednost zavarovanj jasno presegala znesek kredita A. Tako bi se v primeru likvidacije vse terjatve bank kreditodajalk odplačale iz zavarovalnega paketa ali iz drugih sredstev družbe SAS, ki bi se lahko prodala, na primer […], njegove delnice v […] itd. Navedeno podpira tudi dejanska ukinitev velikega dela obveznosti v okviru kredita A v prvi polovici leta 2013. Po navedbah Danske in Švedske to dokazuje, da so banke pri odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu skupaj z državami in fundacijo KAW ravnale poslovno in preudarno. |
(43) |
Nazadnje, Danska in Švedska poročata, da je sodelovanje v novem revolving kreditu kreditodajalcem ustvarilo velik donos, ne da bi morala družba SAS črpati kredit. To bi moralo podpreti stališče, da je bilo sodelovanje držav v novem revolving kreditu skupaj s fundacijo KAW in bankami v celoti v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. |
6.2 Pripombe skupine SAS
(44) |
Skupina SAS trdi, da so države v novem revolving kreditu sodelovale kot delničarji in ne kot javni organi. S tega vidika je bilo sodelovanje v takšnem instrumentu zaradi velikih prihodkov delničarjev/kreditodajalcev v obliki provizij in predvidenega povišanja vrednosti delnic boljše od prispevka lastniškega kapitala. |
(45) |
V zvezi s preskusom pari passu skupina SAS navaja, da je bil uspešen, saj banke niso bile izpostavljene družbi SAS in se morajo zato šteti za „zunanje“ vlagatelje. Poleg tega sodelovanje držav v novem revolving kreditu ni vplivalo na ravnanje bank, saj sodelovanja delničarjev v novem revolving kreditu niso zahtevale banke, ampak družba SAS. Poleg tega skupina SAS vztraja, da so se banke odločile sodelovati v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji kot države in fundacija KAW na podlagi zelo pozitivnih rezultatov analize tveganja/prihodkov. |
(46) |
Skupina SAS tudi podpira trditev Danske in Švedske, da so bile predpostavke, na katerih je temeljil načrt 4XNG, trdne z zelo realnimi napovedmi v zvezi s tremi glavnimi dejavniki, tj. rast trga z vidika ASK, rast BDP v obdobju 2015–2017 in predvidena ničodstotna inflacija. Poleg tega so vse banke kreditodajalke pozorno pregledale tveganja, povezana z izvajanjem načrta, pri čemer so se zlasti osredotočile na RASK kot na ključni kazalnik dobičkonosnosti družbe. |
(47) |
Hkrati skupina SAS trdi, da je bil zavarovalni paket ustrezno ocenjen in da se je tveganje, da družba SAS ne bo izvajala načrta 4XNG, zmanjšalo. To podpira dejstvo, da je bila zagotovitev prihrankov stroškov pogoj za sodelovanje kreditodajalcev v novem revolving kreditu in da je bila sklenitev novih kolektivnih sporazumov novembra 2012 ključna za uspešno izvajanje načrta. |
(48) |
Skupina SAS nadalje kritizira Komisijo, da ni upoštevala alternativne možnosti stečaja in dejstva, da bi države izgubile vrednost skupnega poslovnega deleža, če ne bi bil zagotovljen novi revolving kredit. V zvezi s tem skupina SAS poudarja, da so države v novem revolving kreditu sodelovale kot temeljni delničarji družbe SAS, da bi si zagotovile rentabilnost svoje naložbe. |
(49) |
Nazadnje, skupina SAS poroča, da se je z izvajanjem načrta 4XNG ustvaril dobiček pred obdavčitvijo v znesku 3 milijarde SEK, kar je pomenilo pozitivne rezultate za družbo SAS v obdobju od novembra 2012 do julija 2013. |
6.3 Pripombe družbe FAM
(50) |
Po navedbah družbe FAM, ki je odgovorna za upravljanje sredstev fundacije KAW, je fundacija odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu sprejela ne glede na svoje interese v zvezi z banko SEB in izpostavljenost banke SEB družbi SAS. Družba FAM trdi, da fundacija KAW niti ni imela večinskega deleža v banki SEB niti ni mogoče reči, da nadzira banko SEB. |
(51) |
Družba FAM je proučila načrt 4XNG, z njim povezana finančna tveganja in zavarovalni paket ter presodila, da je sodelovanje v novem revolving kreditu v interesu fundacije KAW. V zvezi s tem je možnost zaščite dolgoročne naložbe fundacije KAW v družbo SAS in morebitni prihodnji donos te naložbe ter visoke provizije, ki bi jih v okviru novega revolving kredita plačala družba SAS, primerjala z likvidacijo družbe SAS, ki po njenem mnenju ni ekonomsko zanimiva možnost. |
(52) |
Družba FAM se z Dansko, Švedsko in skupino SAS strinja tudi, da so vsi deležniki sodelovali v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji, brez kakršne koli oblike podrejenosti, nesorazmernih pravic do zavarovanj ali drugih neenakih pogojev. Odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu je temeljila na poglobljeni analizi možnosti za dobičkonosnost, ki bi jo v prihodnje zagotovila trdna in konkurenčna družba SAS. |
(53) |
Nazadnje, družba FAM se strinja z Dansko in Švedsko, da je odločitev bank kreditodajalk glede sodelovanja v novem revolving kreditu temeljila na poslovnih premislekih, saj je bila njihova obstoječa izpostavljenost v okviru starega revolving kredita zgolj teoretična. Trdi, da banke niso imele tako močnega razloga za sodelovanje v novem revolving kreditu kot države in fundacija KAW, saj so lahko slednje pričakovale povišanje cen delnic. Zato vztraja, da je treba pogoje preskusa pari passu šteti za izpolnjene. |
7. OCENA UKREPA
7.1 Obstoj državne pomoči
(54) |
V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
(55) |
Koncept državne pomoči velja za vsako prednost, odobreno neposredno ali posredno, ki se financira iz državnih virov, ki jih odobri država sama ali posredniški organ, ki deluje na podlagi podeljenih pooblastil. |
(56) |
Da bi bilo mogoče ukrep opredeliti kot državno pomoč, mora izhajati iz državnih sredstev in ga mora biti mogoče pripisati državi. Državni viri so načeloma viri države članice in njenih javnih organov ter viri javnih podjetij, na katere lahko imajo javni organi neposreden ali posreden prevladujoč vpliv. |
(57) |
Dejstva, da je zadevni ukrep vključeval državne vire, saj se je financiral iz virov v okviru proračunov držav, in da ga je bilo mogoče pripisati državi, ni mogoče izpodbijati. Zlasti je mogoče opaziti, da sta danski in švedski parlament odobrila sodelovanje obeh vlad v novem revolving kreditu (uvodna izjava 30 zgoraj). |
(58) |
Zadevni ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco, prav tako pa mora biti verjetno, da vpliva na trgovino med državami članicami. |
(59) |
Če finančna podpora, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj družbe v primerjavi z drugimi družbami, ki konkurirajo pri trgovini znotraj Unije, obstaja v skladu z ustaljeno sodno prakso vsaj možnost vpliva na trgovino med državami članicami in na konkurenco (29). Komisija v zvezi s tem meni, da bi kakršna koli morebitna gospodarska prednost, dodeljena družbi SAS na podlagi državnih virov, izpolnjevala ta pogoj. Družbi SAS konkurirajo drugi letalski prevozniki v Evropski uniji in EGP, zlasti odkar se je 1. januarja 1993 začela tretja faza liberalizacije zračnega prometa (v nadaljnjem besedilu: tretji sveženj) (30). Poleg tega zračnemu prometu na področju sorazmerno krajših potovanj znotraj EU konkurirata cestni in železniški promet, zato je mogoč tudi vpliv na cestne in železniške prevoznike. |
(60) |
Edino merilo pojma državne pomoči, ki ga je torej smiselno obravnavati, je vprašanje, ali je ukrep družbi SAS omogočil selektivno neupravičeno gospodarsko prednost. |
(61) |
Komisija je ob upoštevanju ukinitve novega revolving kredita, ki je bila izvedena 4. marca 2014, ocenila, ali je bila družbi SAS v okviru novega revolving kredita od njegove vzpostavitve leta 2012 do ukinitve leta 2014 podeljena selektivna neupravičena gospodarska prednost. |
7.2 Gospodarska prednost družbe SAS
(62) |
Da bi Komisija ugotovila, ali je bila družbi SAS dodeljena državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, bo ocenila, ali je letalski prevoznik dobil gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi imel. Komisija za proučitev tega vprašanja uporablja preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji, v skladu s katerim državna pomoč ne obstaja, če bi bilo mogoče zasebnega vlagatelja, ki se lahko po velikosti primerja z zadevnimi organi v javnem sektorju ter deluje v tržnem gospodarstvu pod običajnimi tržnimi pogoji, v podobnih okoliščinah spodbuditi, da upravičencu zagotovi zadevni ukrep. |
(63) |
V skladu s preskusom vlagatelja pod tržnimi pogoji mora Komisija torej oceniti, ali bi zasebni vlagatelj zadevni posel sklenil pod enakimi pogoji. Hipotetični zasebni vlagatelj deluje kot preudaren vlagatelj, ki želi povečati svoj dobiček, ne da bi pri tem prevzel prevelika tveganja zanj (31). |
(64) |
Prispevek iz javnih sredstev načeloma ne vključuje državne pomoči, če je izveden hkrati s pomembnim kapitalskim prispevkom zasebnega vlagatelja, v primerljivih okoliščinah in pod primerljivimi pogoji (pari passu) (32). |
7.2.1 Pari passu sodelovanje držav, fundacije KAW in bank v novem revolving kreditu
(65) |
Komisija ugotavlja, da so banke kreditodajalke, ki sodelujejo v novem revolving kreditu, sodelovale tudi v starem. Vendar so države v okviru novega revolving kredita povečale svojo izpostavljenost družbi SAS, medtem ko so banke približno razpolovile svoj prispevek (s 366 milijonov EUR na približno 200 milijonov EUR) in tako z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno obstoječo izpostavljenost družbi SAS za približno 50 %. V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede resničnosti utemeljitve pari passu, saj položaj držav in bank ni bil videti primerljiv. |
(66) |
Danska, Švedska in skupina SAS trdijo, da banke kreditodajalke v času pogajanj o njihovem sodelovanju v novem revolving kreditu niso bile izpostavljene v okviru starega revolving kredita. Zato je treba banke obravnavati kot „zunanje“ vlagatelje, ki so v primerljivem položaju kot države in fundacija KAW. |
(67) |
Komisija ugotavlja, da je družba SAS januarja 2012 v celoti črpala stari revolving kredit (uvodna izjava 20 zgoraj). Spremembe starega revolving kredita, sprejete marca 2012, so med drugim dejansko vključevale pogoj, da je treba črpani znesek odplačati takoj in v celoti. Znesek je bil v celoti odplačan marca 2012, spremembe starega revolving kredita, sprejete istega meseca, pa so družbi SAS zelo otežile, da bi po tem še črpala kredit (33). Poleg tega je morala družba SAS do junija 2012 predložiti načrt dokapitalizacije, ki so ga morali potrditi odbor ter države in fundacija KAW kot glavni delničarji. Banke so ta načrt najprej zavrnile. Šele novembra 2012 so se države po skrbni proučitvi revidiranega načrta 4XNG odločile za sodelovanje v novem revolving kreditu, za njimi pa tudi banke. |
(68) |
Na podlagi tega danski in švedski organi ter skupina SAS trdijo, da je bila družbi SAS uspešno preprečena zahteva za črpanje starega revolving kredita. Banke so se morale ob upoštevanju navedenih razmer odločiti, ali bodo nadaljevale stari revolving kredit, dokler se junija 2013 ne izteče, ali bodo sodelovale v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji kot države in fundacija KAW, kljub temu da so imele države in fundacija KAW kot delničarji tehtnejše razloge za sodelovanje, saj bi lahko z izvajanjem načrta 4XNG dosegle višje vrednosti svojih delnic. |
(69) |
Čeprav je po mnenju Komisije verjetno, da banke ob sprejemanju odločitve glede sodelovanja v novem revolving kreditu niso bile bistveno izpostavljene staremu revolving kreditu, vsaj ne banke, ki sicer niso bile nezavarovano dvostransko izpostavljene družbi SAS, pa je Komisija tudi mnenja, da je še vedno obstajalo tveganje, da bi lahko družba SAS izpolnila pogoje črpanja pred vzpostavitvijo novega revolving kredita. Dejstvo, da se to ni zgodilo in da se stari revolving kredit, potem ko je bil v celoti odplačan marca 2012, ni porabil, v zvezi s tem ni pomembno. Na podlagi tega se zdi, da so bile banke v okviru starega revolving kredita v nekaterih pogledih izpostavljene družbi SAS, države (in fundacija KAW) pa ne. Komisija zato ne more sprejeti trditve danskih in švedskih organov, da so banke v novem revolving kreditu sodelovale kot „zunanji“ vlagatelji, ne glede na njihovo izpostavljenost v okviru starega revolving kredita. |
(70) |
Poleg tega se Komisija ne more strinjati z navedbami Danske in Švedske, da izpostavljenost nekaterih bank v obliki dvostranskih kreditov, povezanih s starim revolving kreditom (34), ni vključevala nobenega finančnega tveganja za banke v obdobju pogajanj o novem revolving kreditu, ker bi bilo mogoče te kredite črpati le, če bi se v celoti črpal stari revolving kredit. Kot je navedeno zgoraj, je obstajalo tveganje, čeprav res majhno, da bi lahko družba SAS izpolnila pogoje črpanja starega revolving kredita, kljub temu da je bila verjetnost tega po spremembah, sprejetih marca 2012, in uvedbi strogih pogojev zelo majhna. |
(71) |
Poleg tega se zdi, da so bile nekatere banke tudi sicer izpostavljene družbi SAS. Poleg sodelovanja v starem revolving kreditu je imela na primer […] od 30. septembra 2012 nezavarovano (in nečrpano) dvostransko izpostavljenost družbi SAS v znesku [200–600] milijonov SEK in nezavarovano izpostavljenost na podlagi kreditne kartice v znesku [500–900] milijonov SEK. Zato bi lahko bila odgovorna za kritje kakršnega koli povračila stroškov strankam, če bi družba SAS odpovedala zadevne lete. Čeprav je ta nezavarovana izpostavljenost na podlagi kreditne kartice znašala [0–2] % skupnega portfelja kredita banke […] v znesku približno [1 000–3 000] milijard SEK, je kljub temu pomenila finančno tveganje, zato ni mogoče sprejeti, da je bila […] ob sprejemanju odločitve glede sodelovanja v novem revolving kreditu v primerljivem položaju kot države. |
(72) |
Poleg tega so bile tri druge banke izpostavljene na podlagi neporavnanih mehanizmov financiranja zrakoplovov (npr. […]). Čeprav države trdijo, da so bila financiranja zavarovana z zrakoplovi in bankam niso predstavljala finančnega tveganja, saj bi se z lahkoto prodala na trgu, to ni bilo dokazano z dejstvi. Še vedno ni jasno, ali bi bil celotni znesek v primeru nujne prodaje zrakoplovov dejansko povrnjen. |
(73) |
V sklepu o začetku postopka se je Komisija spraševala, ali je na odločitev bank morda vplivalo ravnanje držav, saj so države v prejšnjih letih letalskemu prevozniku zagotavljale stalno finančno podporo (npr. z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010). Poleg tega so bile banke pripravljene sodelovati v novem revolving kreditu le, če bi v njem sodelovale države, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 23 in 24 zgoraj. |
(74) |
Komisija načeloma meni, da se pogoj pari passu ne more uporabljati v primerih, kadar zasebni subjekti kot pogoj za svoje sodelovanje v transakciji izrecno zahtevajo sodelovanje držav. |
(75) |
Med uradno preiskavo so Danska, Švedska in skupina SAS trdile, da banke v nobeni fazi pogajanj o novem revolving kreditu niso čutile vpliva preteklega ravnanja držav in njihove stalne pripravljenosti za financiranje družbe SAS, kljub temu da se napovedi držav v zvezi s prihodki od nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010 niso uresničile. |
(76) |
Komisija ne more izključiti možnosti, da zasebni vlagatelji ne bi bili pripravljeni vlagati v družbo s takšnimi preteklimi dosežki in nepredvidljivimi projekcijami, če ne bi pri tem sodelovale tudi države. Hkrati tudi ne more izključiti možnosti, da države, ki so zavrnile zagotovitev novega lastniškega kapitala in sodelovanje v podrejenem revolving kreditu, niso bile več pripravljene vlagati dodatnih sredstev v družbo SAS. Ne glede na te premisleke Komisija še vedno ni prepričana, da je bilo sodelovanje držav in bank kreditodajalk v novem revolving kreditu dogovorjeno pod pogoji pari passu, pri čemer upošteva, da so banke zaradi sodelovanja držav z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno izpostavljenost revolving kredita družbi SAS za približno 50 %, medtem ko so države svojo izpostavljenost družbi SAS povečale. |
(77) |
V zvezi s tem, ali bi se lahko ravnanje fundacije KAW štelo za referenčno točko za opredelitev ravnanja zasebnega vlagatelja, je uradna preiskava pokazala, da je bila izpostavljenost fundacije KAW družbi SAS prek imetništva delnic banke SEB manjša, kot je bilo navedeno v sklepu o začetku postopka. Ob upoštevanju, da je fundacija KAW zgolj manjšinski delničar banke SEB in da je bila izpostavljenost banke SEB družbi SAS omejena, je mogoče trditi, da je fundacijo KAW k sodelovanju v novem revolving kreditu spodbudila možnost dobičkonosnosti naložbe. |
(78) |
Ob upoštevanju navedenega Komisija na podlagi uradne preiskave ni mogla z gotovostjo sprejeti sklepa, da je bila obravnavana transakcija izvedena pod pogoji pari passu. |
(79) |
Ne glede na oceno pari passu je Komisija proučila tudi vprašanje, ali bi se lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu z vidika delničarja štelo za razumno in bi prestalo preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji tudi zunaj razlogovanja pari passu. |
7.2.2 Ocena sodelovanja držav v novem revolving kreditu v okviru preskusa vlagatelja pod tržnimi pogoji
(80) |
Vprašanje, ki ga je treba obravnavati, je, ali bi se zasebni vlagatelj v enakem položaju kot države, tj. kot obstoječi delničar družbe SAS, in v podobnih okoliščinah, v kakršnih so bile države leta 2012, odločil za sodelovanje v novem revolving kreditu pod podobnimi pogoji (35). |
(81) |
V zvezi s tem so poučne neodvisne analize, ki so jih pred vzpostavitvijo novega revolving kredita izvedli zunanji finančni svetovalci (in sicer družbi Goldman Sachs International in CITI kot svetovalki držav ter […] kot svetovalec kreditodajalcev). Po navedbah Danske in Švedske so se države za sodelovanje v novem revolving kreditu odločile šele po tem, ko so njihovi zunanji svetovalci natančno pregledali načrt 4XNG in ko so bili pogoji novega revolving kredita prilagojeni. |
(82) |
Medtem ko je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila nekatere pomisleke glede obsega poročila, ki ga je pripravila družba CITI, sta Danska in Švedska pojasnili, da je njuna odločitev o sodelovanju v novem revolving kreditu temeljila na vseh analizah, ki so jih izvedli njuni finančni svetovalci, in da se zato poročilo CITI ne bi smelo ocenjevati ločeno. |
(83) |
Finančni svetovalci so morali med drugim zagotoviti kritično analizo načrta 4XNG in novega revolving kredita ter zadevnih občutljivosti in ranljivosti v zvezi s tem. Ta analiza je bila izvedena prek zaporednih poročil ter se je navezovala na preteklo uspešnost družbe SAS in druga merila uspešnosti panoge. Svetovalci so v zvezi z načrtom 4XNG in novim revolving kreditom izdali številna priporočila glede strategij za zmanjšanje tveganja. V skladu s temi priporočili so države zahtevale številne prilagoditve načrta 4XNG (za pospešitev ukrepov za prihranek stroškov in sprejetje dodatnih pobud) in prilagoditve pogojev novega revolving kredita, da bi se zmanjšala verjetnost črpanja. |
(84) |
Pri analizi načrta 4XNG so zunanji svetovalci opredelili ključna področja morebitnih tveganj, vključno s cilji za prihranke stroškov, prodajami in pritiskom v zvezi z RASK, ter jim namenili posebno pozornost. Na podlagi te ocene tveganja so bili med drugim oblikovani naslednji premisleki:
|
(85) |
V zvezi s pomisleki Komisije v sklepu o začetku postopka glede optimistične narave določenih elementov iz načrta 4XNG (npr. rast trga z vidika ASK, napovedi v zvezi z BDP in ničodstotna inflacija v obdobju 2015–2017) so Danska, Švedska in skupina SAS med uradno preiskavo predložile informacije, ki kažejo, da so se ob izvedbi teh ocen zlasti upoštevali glavni trgi, na katerih je dejavna družba SAS. To je vključevalo izrazitejšo izpostavljenost družbe severni Evropi v primerjavi z južno Evropo ter njegovo izpostavljenost ameriškemu in azijskemu trgu. Informacije kažejo še, da je ocenjena stroškovna inflacija v vrednosti 0 % odobritev plačil za obdobje 2015–2017 neto učinek temeljne stopnje inflacije v vrednosti 2 % odobritev plačil (v skladu z ocenjeno stopnjo inflacije EU), in vključujejo predpostavke, da bi jo bilo mogoče nevtralizirati z novimi ukrepi za prihranke stroškov. |
(86) |
Kar zadeva pomanjkanje preverjanja občutljivosti analize notranje stopnje donosa, predložene v poročilu CITI (glej uvodno izjavo 35 zgoraj), in prvotne pomisleke Komisije glede morebitnega učinka manj optimističnih scenarijev, sta Danska in Švedska v pripombah k sklepu o začetku postopka Komisiji predložili dodatne informacije v zvezi z obsegom izvedene analize občutljivosti. V zvezi s tem je družba Goldman Sachs predstavila številne preskuse občutljivosti, izvedene med pripravo načrta 4XNG v obdobju od junija do septembra 2012. V okviru revidirane analize iz septembra 2012 je bilo ugotovljeno, da družbi SAS tudi v primeru negativnega scenarija ne bi zmanjkalo denarja, tj. denarna pozicija družbe SAS bi se v vseh analiziranih primerih obdržala nad najnižjo stopnjo revolving kredita. Vendar je bilo ocenjeno, da je za ohranitev zaupanja v trg potreben likvidnostni varovalni mehanizem in da je revolving kredit še vedno najrealnejša možnost za takšno varnostno likvidnost. |
(87) |
Komisija zato upošteva zaporedne finančne preglede, izvedene v zvezi z načrtom 4XNG (vključno z obsežno analizo in preskušanjem različnih iteracij načrta). Komisija upošteva tudi posledične zahteve držav za zmanjšanje tveganj pri izvajanju in oblikovanje konsolidiranega načrta za prestrukturiranje pred vključitvijo v novi revolving kredit. Ti ukrepi naj bi bili v skladu z ukrepi preudarnega zasebnega vlagatelja v tržno gospodarstvo. Ne glede na navedeno je še vedno treba proučiti, ali so bili pogoji novega revolving kredita v skladu s tem, kar bi bilo še sprejemljivo za zasebnega vlagatelja v tržno gospodarstvo, ki bi bil v enakem položaju kot države, torej kot obstoječi delničar družbe. |
(88) |
Danska, Švedska in skupina SAS so pojasnile, da je posebna značilnost letalskega sektorja potreba po vzdrževanju visoke ravni finančne pripravljenosti, da se ohrani zaupanje strank in delničarjev v zmožnost družbe za nadaljnje poslovanje. Ob upoštevanju finančnih težav družbe SAS leta 2012 in prevladujočega likvidnostnega položaja v tem obdobju je države k sodelovanju v novem revolving kreditu kot delničarje družbe SAS verjetno spodbudil strah pred večjimi izgubami ali stečajem v primeru odvzema sredstev, ki zagotavljajo likvidnost družbe. |
(89) |
V zvezi s tem se zdi, da so države pri dokončnem oblikovanju pogojev novega revolving kredita uporabile zlasti priporočila neodvisnih finančnih svetovalcev. Dejansko se zdi, da je bil skupni cilj vseh pogojev revolving kredita zmanjšanje glavnih ugotovljenih poslovnih tveganj. Kot je navedeno v uvodni izjavi 84 zgoraj, je bil na primer ključni pogoj za izvedbo novega revolving kredita uspešna sklenitev novih kolektivnih sporazumov s pilotskim osebjem. Poleg tega je bilo zaradi pogojev črpanja, ki so se uporabljali za kredit B, zelo malo verjetno, da bi se lahko kredit črpal pred marcem 2015 (37). Prav tako so bile finančne klavzule, priložene novemu revolving kreditu, strukturirane tako, da družba SAS v primeru nedoseganja ključnih finančnih napovedi iz načrta 4XNG ne bi imela dostopa do revolving kredita ali pa bi morala odplačati vse zneske, ki bi jih takrat črpala (38). |
(90) |
Poleg navedenih pripomb je Komisija prejela dodatne informacije glede ustreznosti temeljnega zavarovanja s premoženjem za novi revolving kredit. V poročilu iz maja 2012 je […] zagotovilo neodvisno oceno družbe Widerøe in nekaterih opredmetenih sredstev (vključno z rezervnimi motorji, zadevnim zrakoplovom, številnimi manjšimi nepremičninami in nekatero opremo), ki so se naknadno uporabila kot zavarovanje za novi revolving kredit. Medtem ko se je ocena osredotočala na družbo Widerøe kot na najpomembnejše premoženje v zavarovalnem paketu, je ocena drugih sredstev temeljila na bolj omejenih informacijah, skupna vrednost sredstev na podlagi splošne ocene pa je znašala približno [1–4]–[3–6] milijard SEK. Skupna ocenjena vrednost sredstev, ki so se uporabila kot zavarovanje, je torej presegala znesek kredita A. Po navedbah Danske in Švedske je bilo to zadostno zagotovilo za kreditodajalce novega revolving kredita, saj se je, kot je navedeno zgoraj, verjetnost, da bo družba SAS kdaj koli črpala kredit B, štela za zanemarljivo. |
(91) |
Dejanska finančna tveganja, povezana z novim revolving kreditom, so se dodatno zmanjšala z določbami o obveznem predplačilu in/ali preklicu obveznosti v okviru novega revolving kredita, če bi družba SAS prodala nekatera sredstva ali se vključila v druge finančne možnosti. Zaradi teh določb o predplačilu in preklicu so se sčasoma zmanjšale morebitne izgube. Na podlagi prodaje družbe Widerøe in v skladu s sporazumom, ki je začel veljati ob prodaji septembra 2013 (glej uvodno izjavo 31 zgoraj), se je splošna velikost novega revolving kredita s 3,5 milijarde SEK dejansko zmanjšala na 2 milijardi SEK. |
(92) |
Tako se zdi, da je bil sprejet celovit in skladen sklop ukrepov, izrecno namenjen zagotovitvi stalnega uspešnega poslovanja družbe SAS v obdobju 2012–2015 in omejitvi ključnih finančnih tveganj, povezanih z novim revolving kreditom. |
(93) |
Komisija priznava tudi potrebo po proučitvi vprašanja, ali bi bilo mogoče primerljivega zasebnega vlagatelja, ki se srečuje s podobnimi tržnimi okoliščinami kot države (tj. kot obstoječi delničarji družbe SAS), spodbuditi, da bi upravičencu zagotovil zadevni ukrep. Zato je priporočljivo proučiti tudi morebitne hipotetične scenarije, ki ne vključujejo ukrepa, ki se izvaja. |
(94) |
Danska, Švedska in skupina SAS v pripombah k sklepu o začetku postopka trdijo, da bi družba verjetno šla v stečaj, če leta 2012 ne bi bil vzpostavljen novi revolving kredit. Po navedbah Danske in Švedske bi to za države pomenilo skupno izgubo v vrednosti 1 044 milijonov SEK, tj. vrednost njihovega skupnega deleža. Dodatne pripombe so se nanašale tudi na možnost odpovedi prihodnjemu morebitnemu kapitalskemu dobičku v primeru uspešne izvedbe načrta 4XNG. Za primerjavo sta Danska in Švedska predložili tudi oceno, da bi morebitne skupne izgube, ki izhajajo iz skupnega deleža držav in njihovih prispevkov k revolving kreditu, če družba SAS ne bi izpolnjevala obveznosti glede novega revolving kredita, v najslabšem scenariju znašale približno [1 000–3 000] milijonov SEK (39). |
(95) |
Tako se zdi, da bi bile morebitne dodatne izgube, povezane s sodelovanjem držav v novem revolving kreditu (tj. približno 447,5 milijona SEK glede na ponazoritveni primer Danske in Švedske), v primeru stečaja družbe SAS sorazmerno omejene v primerjavi z izgubami v zvezi z delnicami držav, ki bi nastale v vsakem primeru. Zdi se, da primerjava te sorazmerno omejene dodatne spremembe v primeru negativnega scenarija (stečaja) držav z morebitno prednostjo, ki jo lahko države pridobijo z uspešno izvedbo načrta 4XNG, države dodatno spodbuja k temu, da se odločijo za sodelovanje v novem revolving kreditu. Po ocenah poročila CITI bi lahko kapitalski dobiček držav v najbolj optimističnem osnovnem scenariju znašal skupaj [7 000–12 000] milijonov SEK. Čeprav je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila nekatere pomisleke glede optimistične narave takšnih napovedi rasti, priznava možnost, da lahko morebitni kapitalski dobiček tudi v konzervativnejših scenarijih v primeru pozitivnega scenarija še vedno bistveno preseže morebitne izgube v primeru negativnega scenarija. |
(96) |
Komisija zato upošteva navedeno oceno tveganja in nagrade ter obsežen pregled in preskušanje načrta 4XNG, dodatna preverjanja, zagotovljena v zvezi s temeljnim zavarovanjem s premoženjem (40), določbe o preklicu in predplačilu, s katerimi so se sčasoma zmanjšale morebitne izgube (41), in druge različne ukrepe za zmanjšanje tveganj, vključene v pogoje novega revolving kredita (42). Ob upoštevanju navedenega se zdi odločitev držav za sodelovanje v novem revolving kreditu v skladu z ravnanjem zasebnega subjekta, ki deluje zato, da bi pridobil običajni tržni donos glede na poseben položaj družbe v zadevnem obdobju. |
(97) |
Poleg navedenega je Komisija sklenila, da so države kot obstoječi delničarji družbe SAS pri odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu skupaj s fundacijo KAW in bankami kreditodajalkami v obdobju od decembra 2012 do marca 2014 upoštevale razumne in realne možnosti dobičkonosnosti. To sodelovanje torej ni pomenilo nobene prednosti za družbo SAS v smislu člena 107(1) PDEU. |
7.3 Sklepni ugotovitvi o obstoju državne pomoči
(98) |
Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da sodelovanje Danske in Švedske v novem revolving kreditu ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
(99) |
Nazadnje, Danska in Švedska sta po ugotovitvah Komisije potrdili, da bosta sprejeli ta sklep in ga priglasili v angleškem jeziku – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Financiranje družbe Scandinavian Airlines prek novega revolving kredita, ki sta ga Kraljevina Danska in Kraljevina Švedska izvedli decembra 2012, ne pomeni pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko in Kraljevino Švedsko.
V Bruslju, 9. julija 2014
Za Komisijo
Joaquín ALMUNIA
Podpredsednik
(1) UL C 283, 28.9.2013, str. 8.
(2) Glej opombo 1.
(3) Družba FAM je odgovorna za upravljanje sredstev fundacije Knut and Alice Wallenberg foundation.
(4) Razpoložljivi sedežni kilometri (ASK) so ukrep potniške zmogljivosti letalskega prevoznika na let. Vrednost je enaka številu razpoložljivih sedežev, pomnoženemu s številom preletenih kilometrov.
(5) Vir: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies.
(6) Glej opombo 12 in uvodno izjavo 31 v zvezi s prodajo 80 % delnic družbe Widerøe.
(7) Vir: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.
(8) Novejši podatki o bonitetni oceni družbe S&P za družbo SAS so navedeni v opombi 25 spodaj.
(9) Vir: Letna poročila družbe SAS za obdobje 2008–2012 so na voljo na: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.
(10) Poslovna skrivnost.
(11) Novi izdaji delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010 sta bili predmet Sklepa Komisije v zadevi SA.29785 (na voljo na: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf), v katerem je Komisija sklenila, da izdaji delnic nista vključevali državne pomoči.
(12) Glej v zvezi s tem izjavo izvršnega direktorja družbe SAS, ki jo je agencija Reuters objavila 12. novembra 2012: „To je resnično naša 'zadnja priložnost', če želimo, da se družba SAS obdrži,“ je dejal izvršni direktor po uvedbi novega načrta za reševanje letalskega prevoznika […], ki celoletnega dobička ni ustvaril že od leta 2007, na voljo na: http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. Glej tudi članek z naslovom „SAS tops European airline critical list“ (Družba SAS na vrhu kritičnega seznama evropskih letalskih prevoznikov) v časopisu Financial Times z dne 13. novembra 2012, na voljo na: http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh.
(13) Glej na primer objavo agencije Reuters z dne 18. novembra 2012 (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) in časopisa Financial Times z dne 19. novembra 2012 (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).
(14) Glede na informacije, ki so jih predložili danski in švedski organi, je bila prodaja […] – navedena v sklepu o začetku postopka – odstranjena s končnega seznama načrtovanih odprodaj zaradi visoke negotovosti glede časovne razporeditve prodaje in ustvarjanja prihodkov.
(15) Družba SAS je 20. maja 2013 sporočila, da je sklenila sporazum o prodaji 80 % svojih delnic v družbi Widerøe skupini vlagateljev. Družba SAS bo obdržala 20-odstotni delež družbe Widerøe, vendar bo imela možnost, da leta 2016 prenese polno lastništvo. Glej http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf.
(16) Družba SAS je 10 % delnic v družbi za zemeljsko oskrbo zrakoplova prodalo družbi Swissport. Ta prevzem je začel veljati 1. novembra 2013. Pogajanja so trenutno ustavljena, dokler družba Swissport ne konča prevzema in integracije družbe Servisair.
(17) Učinek te prodaje na likvidnost je znašal približno 1,7 milijarde SEK.
(18) Večina teh ukrepov je bila izvedena, s čimer se bodo zagotovili prihranki v znesku približno 1 milijarde SEK.
(19) […].
(20) […], eden od kreditodajalcev v okviru starega revolving kredita, je navedla, da ni pripravljena sodelovati v novem revolving kreditu. Zato sta […] in […] sorazmerno povečali svoj delež v novem revolving kreditu.
(21) Glej opombo 34 spodaj.
(22) Glej http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973.
(23) Obveznost v okviru kredita A se je 31. oktobra 2013 z 0,8 milijarde SEK zmanjšala na 0,6 milijarde SEK, ker je družba SAS delež svojega oddelka za zemeljsko oskrbo zrakoplova prodala družbi Swissport.
(24) UL C 244, 1.10.2004, str. 2.
(25) Druga možnost bi bila preprosto pustiti, da se stari revolving kredit 20. junija 2013 izteče, hkrati pa v tem obdobju preprečiti kakršno koli uporabo, če družba SAS ne more izpolniti pogojev črpanja.
(26) Danski in švedski organi so predložili informacije o nekaterih drugih izpostavljenostih bank družbi SAS v obliki dvostranskih kreditov, različnih pogodb o varovanju pred tveganjem, kreditnih kartic, mehanizmov financiranja zrakoplovov, prekoračitev stanja in nepremičninskih poslov. Danski in švedski organi vztrajajo, da banke, razen morda izpostavljenosti […] v zvezi s plačili s kreditno kartico, niso bile bistveno nezavarovano izpostavljene družbi SAS. Različne navedene oblike izpostavljenosti so bile omejene ali zavarovane in se zato v zvezi z odločitvijo bank glede sodelovanja v novem revolving kreditu niso zdele pomembne.
(27) Prihodki na razpoložljivi sedežni kilometer (RASK) se pogosto uporabljajo za merjenje prihodkov letalskih prevoznikov.
(28) Danska in Švedska ter družba SAS v zvezi s tem tudi poudarjajo, da je družba S&P 5. avgusta 2013 bonitetno oceno družbe SAS s CCC+ zvišala na B– s stabilnimi obeti.
(29) Glej sodbo Sodišča z dne 17. septembra 1980 v zadevi 730/79, Philip Morris Holland BV proti Komisiji, Recueil, str. 2671, točka 11; sodbo Sodišča prve stopnje z dne 4. aprila 2001 v zadevi T-288/97, Regione Friuli Venezia Giulia proti Komisiji, Recueil, str. II-1169, točka 41; in sodbo Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), Recueil, str. I-7747, točka 75.
(30) „Tretji sveženj“ je vključeval tri zakonodajne ukrepe: (i) Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov (UL L 240, 24.8.1992, str. 1); (ii) Uredbo Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (UL L 240, 24.8.1992, str. 8) in (iii) Uredbo Sveta (EGS) št. 2409/92 z dne 23. julija 1992 o prevozninah in tarifah za zračni prevoz (UL L 240, 24.8.1992, str. 15). Te uredbe so bile vključene v Sporazum EGP, dokler niso bile razveljavljene z Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (UL L 293, 31.10.2008, str. 3), kot je bila vključena v Sporazum EGP na podlagi Priloge XIII k navedenemu sporazumu.
(31) Sodba Sodišča prve stopnje z dne 6. marca 2003 v združenih zadevah T-228/99 in T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale in Land Nordrhein – Westfalen proti Komisiji, Recueil, str. II-435, točka 255.
(32) Sodba Sodišča prve stopnje z dne 12. decembra 2000 v zadevi T-296/97, Alitalia proti Komisiji, Recueil, str. II-3871, točka 81.
(33) […]
(34) Poleg starega revolving kredita so bile do 30. septembra 2012 tri banke izpostavljene na podlagi dvostranskih kreditov, ki so bili povezani s starim revolving kreditom in bi se lahko črpali le, če bi se v celoti črpal stari revolving kredit. Zneski posameznih dvostranskih kreditov so bili [400–800] milijonov EUR za […], [200–400] milijonov EUR za […] in [400–800] milijonov EUR za […].
(35) Sodba Sodišča z dne 21. marca 1991 v zadevi C-305/89, Italija proti Komisiji, Recueil, str. I-1603, točka 20.
(36) […] je bil na primer odstranjen s seznama načrtovanih prodaj […].
(37) Eden od pogojev črpanja kredita B je na primer določal, da bi moral dobiček družbe SAS pred odbitkom obresti, davkov, amortizacije in najemnin 12 mesecev stalno znašati vsaj [5–9] milijard SEK. Ker je ta znesek presegal dobiček pred odbitkom obresti, davkov, amortizacije in najemnin, predviden za posamezno leto v obdobju 2012–2015, se ni štelo za verjetno, da bo lahko družba SAS v obdobju novega revolving kredita črpala kredit B.
(38) Finančne klavzule so se nanašale na […]. Zadnji dve finančni klavzuli sta bili vsako četrtletje prilagojeni na podlagi finančnega modela, na katerem temelji načrt 4XNG, kar pomeni, da je morala družba SAS uresničiti svoje finančne cilje.
(39) Danska in Švedska sta za ponazoritev ocenili skupne izgube držav v zvezi z novim revolving kreditom, pri čemer sta predpostavljali, da bi se kredit A (od katerega so [700–1 200] milijonov SEK krile države) črpal v celoti in da zavarovanje krije le 50 % obveznosti kredita A, države pa so že prejele prvi obrok provizije za prevzete obveznosti. To bi pomenilo ocenjene izgube v zvezi z novim revolving kreditom v znesku [400–800] milijonov SEK in ocenjene izgube v zvezi s skupnim deležem v znesku [700–1 200] milijonov SEK, tj. skupaj [1 100–2 000] milijonov SEK.
(40) Glej uvodno izjavo 90.
(41) Glej uvodni izjavi 84 in 91.
(42) Glej uvodni izjavi 84 in 89.
20.12.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 366/104 |
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 18. decembra 2014
o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/833/EU o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z nedavnimi izbruhi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na Nizozemskem
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9741)
(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2014/939/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,
ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2) in zlasti člena 10(4) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Potem ko je Nizozemska 16. novembra 2014 Komisijo obvestilo o izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu s kokošmi nesnicami v Hekendorpu v provinci Utrecht, je Komisija sprejela Izvedbeni sklep 2014/808/EU (3). |
(2) |
Izvedbeni sklep 2014/808/EU določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih je vzpostavila Nizozemska, v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) obsegati vsaj okužena in ogrožena območja iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu. |
(3) |
Začasni zaščitni ukrepi, ki so bili uvedeni po izbruhu v Hekendorpu na Nizozemskem, so bili 20. novembra 2014 pregledani v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo. Ukrepi so bili potrjeni, Priloga k navedenemu izvedbenemu sklepu pa je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/833/EU (5), da se upošteva vzpostavitev okuženih in ogroženih območij okoli nadaljnjih izbruhov v Ter Aaru in Kamperveenu, kjer se izvajajo veterinarske omejitve v skladu z Direktivo 2005/94/ES. |
(4) |
30. novembra 2014 je bil potrjen še en izbruh bolezni na gospodarstvu s perutnino v Zoeterwoudeju v provinci Zuid-Holland. Ukrepi iz Direktive 2005/94/ES so bili nemudoma izvedeni, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij. |
(5) |
Za preprečitev kakršnih koli nepotrebnih motenj za trgovino v Uniji in v izogib tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Nizozemsko opredeliti okužena in ogrožena območja, vzpostavljena zaradi novega izbruha bolezni v navedeni državi članici, ter določiti trajanje navedene regionalizacije. |
(6) |
Izvedbeni sklep 2014/833/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
(7) |
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Izvedbeni sklep 2014/833/ES se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.
V Bruslju, 18. decembra 2014
Za Komisijo
Vytenis ANDRIUKAITIS
Član Komisije
(1) UL L 395, 30.12.1989, str. 13.
(2) UL L 224, 18.8.1990, str. 29.
(3) Izvedbeni sklep Komisije 2014/808/EU z dne 17. novembra 2014 o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 na Nizozemskem (UL L 332, 19.11.2014, str. 44).
(4) Direktiva sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (UL L 10, 14.1.2006, str. 16).
(5) Izvedbeni sklep Komisije 2014/833/EU z dne 25. novembra 2014 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z nedavnimi izbruhi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na Nizozemskem (UL L 341, 27.11.2014, str. 16).
PRILOGA
V del A se doda naslednje:
„ISO oznaka države |
Država članica |
Oznaka (če je na voljo) |
Ime |
Uporaba do datuma v skladu s členom 29 Direktive 2005/94/ES |
||||||||||||||||||||||||
NL |
Nizozemska |
Poštna številka/oznaka ADNS |
Občina Zoeterwoude, provinca Zuid-Holland: območje zajema: |
22.12.2014 |
||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
V del B se doda naslednje:
„ISO oznaka države |
Država članica |
Oznaka (če je na voljo) |
Ime |
Uporaba do datuma v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
NL |
Nizozemska |
Poštna številka/oznaka ADNS |
Občina Zoeterwoude, provinca Zuid-Holland: območje zajema: |
31.12.2014 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|