ISSN 1725-5155 doi:10.3000/17255155.L_2009.240.slv |
||
Uradni list Evropske unije |
L 240 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Zvezek 52 |
Vsebina |
|
I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna |
Stran |
|
|
UREDBE |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
|
||
|
|
|
|
II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
|
|
|
ODLOČBE/SKLEPI |
|
|
|
Komisija |
|
|
|
2009/700/ES |
|
|
* |
Odločba Komisije z dne 10. septembra 2009 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve biksafena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6771) ( 1 ) |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna
UREDBE
11.9.2009 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 240/1 |
UREDBA SVETA (ES) št. 825/2009
z dne 7. septembra 2009
o spremembi Uredbe (ES) št. 1659/2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(3) Uredbe,
ob upoštevanju predloga Komisije, predloženega po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Obstoječi ukrepi
(1) |
Svet je z Uredbo (ES) št. 1659/2005 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna uredba) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz določenih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ukrepi zajemajo stopnjo dajatve ad valorem v višini 39,9 %, razen za šest družb, izrecno navedenih v prvotni uredbi, za katere veljajo individualne stopnje dajatve. |
1.2 Zahtevek za pregled
(2) |
Po uvedbi dokončnih ukrepov je Komisija od kitajskega proizvajalca izvoznika Bayuquan Refractories Company Limited (v nadaljnjem besedilu: vložnik ali BRC) prejela zahtevek za začetek delnega vmesnega pregleda prvotne uredbe (v nadaljnjem besedilu: vmesni pregled) v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Vložnik ni sodeloval v preiskavi, ki je privedla do ugotovitev in sklepov iz prvotne uredbe (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava), zato se za družbo uporablja preostala protidampinška dajatev. |
(3) |
V vlogi za vmesni pregled je BRC trdil, da izpolnjuje merila za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) in individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO). BRC je kupila skupina Vesuvius Group, kar je povzročilo spremembe v podjetniški strukturi družbe. Vložnik je trdil, da primerjava njegovih domačih cen in stroškov proizvodnje z izvoznimi cenami v Skupnost kaže, da je stopnja dampinga bistveno nižja od trenutne ravni ukrepa. Zato naj po njegovih trditvah nadaljevanje ukrepa na sedanji ravni za izravnavanje dampinga ne bi bilo več potrebno. |
1.3 Začetek delnega vmesnega pregleda
(4) |
Po posvetovanju s Svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov za začetek vmesnega pregleda, zato je sklenila začeti delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na proučitev dampinga v zvezi z BRC. Komisija je 12. junija 2008 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo o začetku (3) in začela preiskavo. |
1.4 Zadevni izdelek in podobni izdelek
(5) |
Izdelek, ki ga zadeva vmesni pregled, je isti kot izdelek iz prvotne uredbe, tj. kemijsko vezane, nežgane magnezitne opeke, katerih magnezijeva sestavina vsebuje vsaj 80 % MgO, ki vsebujejo magnezit ali ne, s poreklom iz LRK (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščen pod oznake KN ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 in ex 6815 99 90 (oznake TARIC 6815910010, 6815991020 in 6815999020). |
(6) |
Zadevni izdelek, proizveden in prodan na kitajskem domačem trgu, ter tisti, ki se izvaža v Skupnost, kakor tudi tisti, ki se proizvaja in prodaja v ZDA, imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti ter uporabo, zato se štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
1.5 Zadevne stranke
(7) |
Komisija je industrijo Skupnosti, vložnika in predstavnike države izvoznice uradno obvestila o začetku vmesnega pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
(8) |
Komisija je vložniku poslala obrazec zahtevka za TGO in prejela odgovor v roku za ta namen. Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:
|
1.6 Obdobje preiskave
(9) |
V preiskavo dampinga je bilo zajeto obdobje od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). |
2. UGOTOVITVE PREISKAVE
2.1 Tržnogospodarska obravnava („TGO“)
(10) |
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom iz LRK določi v skladu z odstavki 1 do 6 člena 2 osnovne uredbe za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kjer se izkaže, da pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka prevladujejo pogoji tržnega gospodarstva. Ta merila so povzeta tako:
|
(11) |
Vložnik je zaprosil za TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predvidenem roku predložil ustrezno utemeljen zahtevek za TGO. Informacije in podatki iz zahtevka so bili nato preverjeni s preiskavo na kraju samem. |
(12) |
Preiskava je pokazala, da vložnik ni izpolnjeval drugega in tretjega merila za TGO iz druge in tretje alinee člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Družba ni dokazala, da ima en jasen sklop osnovnih računovodskih evidenc, ki bi se pripravljale in revidirale v skladu z MRS. V njenih računovodskih izkazih in posameznih računovodskih evidencah so bile vidne kršitve MRS in računovodskih načel, npr. nepravilno knjiženje in amortizacija osnovnih sredstev ter nepravilnosti pri knjiženju kontov „plačljivo“ in „predplačila“. Revizor teh nepravilnosti ni navedel, zato je bilo sklenjeno, da računovodski izkazi niso bili revidirani v skladu z merili MRS. Poleg tega družba ni dokazala, da deluje brez večjih izkrivljanj, ki bi ostala od nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, zlasti ker je pravice do rabe zemljišča pridobila znatno pod tržno ceno. |
(13) |
Na podlagi zgoraj navedenih dejstev in premislekov vložniku ni bila odobrena TGO. |
(14) |
Industrija Skupnosti, vložnik in organi države izvoznice so imeli možnost predložiti pripombe k ugotovitvam v zvezi s TGO. Pripombe sta vložila vložnik in industrija Skupnosti. |
(15) |
Vložnik je ugovarjal, da zadevne nedoslednosti v njegovih računovodskih evidencah niso bistvene in/ali so bile v letu 2008 naknadno popravljene. Omeniti je treba, da je bila zaradi nedoslednosti v izkazih vložnika za leto 2007 slika finančnega položaja vložnika znatno izkrivljena. Pregled računovodskih evidenc za OP je pokazal, da so se ugotovljene nepravilnosti iz leta 2007 nadaljevale tudi v letu 2008. Trditev vložnika, da je konec leta 2008 spremenila svojo računovodsko prakso, ni mogla biti sprejeta, ker so te spremembe nastopile devet mesecev po OP, poleg tega pa jih med obiskom na kraju samem ni bilo mogoče preveriti. |
(16) |
Industrija Skupnosti je trdila, da vložnik ni izpolnil prvega merila, ker so razne izvozne omejitve, ki jih je kitajska vlada uvedla na glavno surovino za proizvodnjo zadevnega izdelka, povzročile izkrivljene cene surovine na domačem trgu. Zato so kitajski proizvajalci magnezitnih opek v primerjavi s konkurenti v drugih državah surovino lahko pridobili po boljših pogojih. |
(17) |
Za proučitev te trditve so bile preverjene nabavne cene BRC za glavno surovino, magnezijev oksid, in javno kotirane cene kitajskega magnezijevega oksida (vir: Price Watch/Industrial minerals), ki jih je zagotovila industrija Skupnosti. Primerjava je pokazala, da se cenovna razlika v OP ne more šteti za znatno. Poleg tega je bilo med preiskavo ugotovljeno, da je BRC lahko magnezijev oksid prosto kupoval od različnih dobaviteljev in da so se cene določale brez vmešavanja države. Na podlagi tega je očitno, da kakršno koli izkrivljanje cen surovine na BRC v OP ni bistveno vplivalo. |
(18) |
Na podlagi zgoraj navedenega se potrdijo ugotovitve in sklep, da se TGO družbi BRC ne more odobriti. |
2.2 Individualna obravnava (IO)
(19) |
V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe lahko dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ta merila so povzeta tako:
|
(20) |
Vložnik je poleg TGO zahteval tudi IO v primeru, da mu TGO ne bi bila odobrena. |
(21) |
Preiskava je pokazala, da vložnik izpolnjuje vsa zgornja merila. Med preiskavo ni bilo ugotovljeno nobeno dejstvo, zaradi katerega bi bilo treba zavrniti vložnikov zahtevek za IO. Zato se sklene, da se IO družbi BRC lahko odobri. |
2.3 Normalna vrednost
(22) |
V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se pri uvozu iz držav z netržnim gospodarstvom in v primerih, kadar ni mogoče odobriti TGO, za države iz člena 2(7)(b) osnovne uredbe normalna vrednost določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. |
(23) |
V obvestilu o začetku je Komisija izrazila namen, da bo kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK uporabila Združene države Amerike (ZDA), saj je bila ta primerljiva država uporabljena že v prvotni preiskavi. En proizvajalec v ZDA je sprejel sodelovanje v preiskavi za določitev normalne vrednosti za BRC. V zvezi s tem predlogom zainteresirane stranke niso poslale nobenih pripomb. |
(24) |
Zato je bila skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe normalna vrednost za vložnika določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je poslal sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi. |
(25) |
Za zagotovitev, da bi se normalna vrednost lahko določila za veliko večino vrst izdelka, izvoženih iz LRK, se je zdelo primerno, da se merila za opredelitev različnih vrst izdelka ustrezno prilagodijo, zlasti ker so bili uporabljeni podatki primerljive države. Izračuni dampinga so zato bili popravljeni po prilagojenih merilih. |
(26) |
Pri določanju normalne vrednosti se je najprej ugotavljalo, ali je bila skupna domača prodaja podobnega izdelka sodelujočega proizvajalca ZDA reprezentativna glede na njegov celotni obseg izvoza v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se domača prodaja šteje za reprezentativno, če predstavlja celotni obseg domače prodaje vsaj 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da je bila količina celotne prodaje zadevnega proizvajalca ZDA na domačem trgu reprezentativna. |
(27) |
Nato so bile opredeljene vrste podobnega izdelka, prodane na domačem trgu, ki so bile enake in neposredno primerljive vrstam, prodanim za izvoz v Skupnost. |
(28) |
Za vsako vrsto izdelka, ki jo je sodelujoči proizvajalec v ZDA prodal na domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto magnezitnih opek, ki jih je BRC prodal v Skupnost, se je določilo, ali je domača prodaja ZDA zadostno reprezentativna glede na člen 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste magnezitnih opek se je štela za dovolj reprezentativno, kadar je celotni obseg domače prodaje te vrste v ZDA med OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste magnezitnih opek, ki jih je v Skupnost izvozil BRC. Ugotovljeno je bilo, da so se vse vrste izdelka na domačem trgu prodale v zadostnih količinah, da se lahko štejejo za reprezentativne. |
(29) |
Komisija je nato z ugotavljanjem deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste magnezitnih opek neodvisnim odjemalcem proučila, ali se domača prodaja v ZDA vseh vrst magnezitnih opek, opravljena v reprezentativnih količinah, lahko šteje za običajni potek trgovine. |
(30) |
Domače prodajne transakcije so veljale za dobičkonosne, če je bila cena za enoto določene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje. Zato so bili določeni stroški proizvodnje za vsako vrsto izdelka, prodanega na domačem trgu ZDA med OP. |
(31) |
Na podlagi zgoraj navedene analize je bilo ugotovljeno, da so bile vse vrste izdelka, razen ene, v ZDA prodane v običajnem poteku trgovine. Tako je bila normalna vrednost teh vrst izdelka določena na podlagi vseh cen, ki so se plačevale ali se plačujejo na domačem trgu ZDA za vrste izdelka, primerljive tistim, ki jih je v Skupnost izvozil BRC. Normalna vrednost je bila določena kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen, ki so se zaračunavale nepovezanim strankam v ZDA. |
(32) |
Večina vrst izdelkov, ki jih je BRC izvažal v Skupnost, je bila dodatno obdelana in jih sodelujoči proizvajalec v ZDA ni prodajal ali prodajal v reprezentativnih količinah. Zato je normalna vrednost za te vrste izdelka temeljila na prodaji v ZDA, kakor je opisano v uvodni izjavi 31, ustreznih vrst izdelka brez dodatne obdelave in bila dodatno prilagojena zaradi upoštevanja razlik v fizikalnih lastnostih izdelka. Stopnja prilagoditve je bila izračunana na podlagi med prvotno preiskavo predloženih in preverjenih podatkov za industrijo Skupnosti. |
(33) |
Le za vrsto izdelka, katere domače cene se niso mogle uporabiti, kot je navedeno v uvodni izjavi 31, je bilo treba uporabiti drugo metodo. V tem primeru je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost. V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka prištel razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) ter ustrezna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta znesek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička pri prodaji v običajnem poteku trgovine s podobnim izdelkom. |
2.4 Izvozna cena
(34) |
Celotni izvoz BRC v Skupnost je potekal prek povezanih uvoznikov, zato je morala biti izvozna cena franko tovarna konstruirana v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki prvič prodani naprej prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti, pri čemer je bila cena ustrezno prilagojena za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo ter za razumne zneske za PSA-stroške ter dobičke. Glede na to so bili uporabljeni PSA-stroški povezanih uvoznikov. |
(35) |
Kar zadeva razumen dobiček uvoznika, ki ga je treba zato uporabiti, je ob odsotnosti podatkov od nepovezanih uvoznikov in dejstvu, da je sedanji vmesni pregled omejen na preiskavo dampinga v zvezi z eno družbo, tj. vložnikom, stopnja dobička temeljila na dobičku sodelujočega nepovezanega uvoznika iz prvotne preiskave. |
2.5 Primerjava
(36) |
Za vsako vrsto zadevnega izdelka sta se primerjali povprečna normalna vrednost in povprečna izvozna cena na podlagi franko tovarna in pri enakem obsegu trgovine ter isti ravni posredne obdavčitve. Zaradi poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, ki so dokazano vplivali na cene in primerljivost cen. Zato so bile po potrebi in kadar je bilo upravičeno narejene prilagoditve za stroške prevoza, zavarovanje, manipulativne stroške, stroške kredita in dejansko plačane protidampinške dajatve. |
(37) |
S preiskavo je bilo ugotovljeno, da DDV, plačan pri izvozu, ni bil povrnjen. V razkritju, ki je bilo predloženo vložniku v skladu s členom 20 osnovne uredbe, je bilo zato navedeno, da bosta tako izvozna cena kot normalna vrednost določeni na podlagi DDV, ki je bil plačan ali se plačuje. Vložnik je trdil, da tak pristop ni sprejemljiv, ker bi se normalna vrednost tako zvišala za vrednost nad zneskom z DDV, ki bi moral biti odštet od izvozne cene. |
(38) |
V zvezi s tem je treba opozoriti, da med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom DDV na izvoz ni bil povrnjen. Zato ni bila potrebna prilagoditev v zvezi z DDV, niti izvozne cene niti normalne vrednosti. Poleg tega je uporabljena metoda nevtralna. Dejansko bi bil dosežen isti učinek tudi, če bi bili na primer nekateri izdelki ali transakcije družbe prodani v Skupnost po izvozni ceni, ki ne bi pomenila dampinga. Z drugimi besedami, tudi če bi predpostavili, da bi vključitev DDV na obeh straneh enačbe povečala razliko med tema dvema elementoma, bi to veljalo tudi za tiste primere, pri katerih dampinga ni bilo. |
2.6 Stopnja dampinga
(39) |
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost posamezne vrste izdelka primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava ni pokazala dampinga. |
3. TRAJNOST SPREMENJENIH OKOLIŠČIN
(40) |
V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je proučilo tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko štejejo za trajne. |
(41) |
S tem v zvezi se opominja, da je vložnik na koncu OP prvotne uredbe prodal le omejeno količino magnezitnih opek in zato ni sodeloval v prvotni preiskavi, zato je zanj veljala preostala dajatev v višini 39,9 %. Nato je BRC, ki je obstajala med prvotno preiskavo, kupila skupina Vesuvius Group, kar je povzročilo spremembe v podjetniški strukturi BRC. |
(42) |
Vložnik je v tem vmesnem pregledu v celoti sodeloval in z zbranimi in preverjenimi podatki je bilo mogoče določiti stopnjo dampinga na podlagi njegovih posameznih izvoznih cen v Skupnosti. Iz tega izračuna je razvidno, da nadaljevanje ukrepa na sedanji ravni ni več upravičeno. |
(43) |
Dokazi, ki so bili poslani in preverjeni med preiskavo, so pokazali tudi, da je treba spremembe v podjetniški strukturi vložnika šteti za trajne. Med preiskavo se ni pojavilo nič, kar bi temu nasprotovalo. Okoliščine, ki so privedle do začetka tega vmesnega pregleda, se v bližnji prihodnosti po vsej verjetnosti ne bodo toliko spremenile, da bi vplivale na ugotovitve iz sedanjega pregleda. Zato se sklene, da so spremenjene okoliščine trajne. |
4. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(44) |
Glede na rezultate te preiskave v zvezi s pregledom se zdi primerno, da se protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe BRC, spremeni na 0 %. |
(45) |
Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti sprememba Uredbe (ES) št. 1659/2005, in dana jim je bila možnost, da izrazijo pripombe. Pripombe so bile upoštevane, kjer je bilo ustrezno – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
V preglednici iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1659/2005 se za vnosom v zvezi z Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co.Ltd vstavi naslednje:
Proizvajalec |
Protidampinška dajatev |
Dodatna oznaka TARIC |
|||
|
0 % |
A960“ |
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 7. septembra 2009
Za Svet
Predsednik
E. ERLANDSSON
(1) UL L 56, 6.3.1996, str. 1.
(2) UL L 267, 12.10.2005, str. 1.
(3) UL C 146, 12.6.2008, str. 27.
11.9.2009 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 240/7 |
UREDBA SVETA (ES) št. 826/2009
z dne 7. septembra 2009
o spremembi Uredbe (ES) št. 1659/2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(3) Uredbe,
ob upoštevanju predloga Komisije, predloženega po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Obstoječi ukrepi
(1) |
Svet je z Uredbo (ES) št. 1659/2005 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna uredba) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz določenih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK). Ukrepi zajemajo stopnjo dajatve ad valorem v višini 39,9 %, razen za šest družb, izrecno navedenih v prvotni uredbi, za katere veljajo individualne stopnje dajatve. |
2. Zahtevek za pregled
(2) |
Komisija je leta 2008 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: vmesni pregled). Zahtevek, po obsegu omejen na proučitev dampinga, je vložil kitajski proizvajalec izvoznik Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited (v nadaljnjem besedilu: DSRM ali vložnik). Stopnja dokončne protidampinške dajatve za izdelke, ki jih proizvaja DSRM, je 27,7 %. |
(3) |
V zahtevku za vmesni pregled je vložnik trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. Trdil je, da primerjava njegovih domačih cen in stroškov proizvodnje z izvoznimi cenami v Skupnost kaže, da je stopnja dampinga bistveno nižja od trenutne ravni ukrepa. Zato naj nadaljevanje ukrepa na sedanji ravni za izravnavanje dampinga ne bi bilo več potrebno. Vložnik je zlasti predložil prima facie dokaze, da izpolnjuje merila za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO). |
3. Začetek delnega vmesnega pregleda
(4) |
Po posvetovanju s Svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek vmesnega pregleda, zato je sklenila začeti vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na proučitev dampinga v zvezi z DSRM. Komisija je 12. junija 2008 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo o začetku (3) in začela preiskavo. |
4. Zadevni izdelek in podobni izdelek
(5) |
Zadevni izdelek vmesnega pregleda je isti kot v prvotni uredbi, tj. kemijsko vezane, nežgane magnezitne opeke, katerih magnezijeva sestavina vsebuje vsaj 80 % MgO, ki vsebujejo magnezit ali ne, s poreklom iz LRK (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščen pod oznake KN ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 in ex 6815 99 90 (oznake TARIC 6815910010, 6815991020 in 6815999020). |
(6) |
Izdelek, proizveden in prodan na kitajskem domačem trgu, ter tisti, ki se izvaža v Skupnost, kakor tudi tisti, ki se proizvaja in prodaja v ZDA, imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti ter uporabo, zato se štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
5. Zadevne stranke
(7) |
Komisija je industrijo Skupnosti, vložnika in predstavnike države izvoznice uradno obvestila o začetku vmesnega pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
(8) |
Družbi DSRM in njenim povezanim družbam sta bila poslana obrazec zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo (TGO) in vprašalnik in vse so odgovore poslale v predvidenih rokih. Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za analizo ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:
|
6. Obdobje preiskave
(9) |
Obdobje preiskave dampinga je zajelo obdobje od 1. januarja 2007 do 31. marca 2008 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). |
B. UGOTOVITVE PREISKAVE
1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(10) |
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom iz LRK določi v skladu z odstavki 1 do 6 člena 2 osnovne uredbe za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kjer se izkaže, da pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka prevladujejo pogoji tržnega gospodarstva. Ta merila so povzeta tako:
|
(11) |
Vložnik je zaprosil za TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predvidenem roku predložil ustrezno utemeljen zahtevek za TGO. Informacije in podatki iz zahtevka so bili nato preverjeni s preiskavo na kraju samem. |
(12) |
S preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik izpolnjuje vseh pet meril za TGO. Med OP je bilo ugotovljeno, da pri poslovnih odločitvah DSRM ni bilo vmešavanja države ali izkrivljanja zaradi razmer netržnega gospodarstva. Za DSRM velja kitajsko stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij brez kakršnih koli odstopanj. Družba ima en jasen sklop računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo, in ustrezen računovodski sistem; ugotovljeno je bilo tudi, da je njena praksa v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli in MRS. Stroški in cene odražajo tržne vrednosti in pretvorbe valut se opravljajo po tržnih menjalnih tečajih. |
(13) |
Na podlagi zgornjih dejstev in premislekov se vložniku lahko odobri TGO. |
(14) |
Industrija Skupnosti, vložnik in organi države izvoznice so imeli možnost predložiti pripombe k ugotovitvam v zvezi s TGO. Pripombe sta vložila vložnik in industrija Skupnosti. |
(15) |
Industrija Skupnosti je trdila, da vložnik ni izpolnil prvega merila, ker so razne izvozne omejitve, ki jih je kitajska vlada uvedla na glavno surovino za proizvodnjo zadevnega izdelka, privedle do izkrivljenih cen surovine na domačem trgu. Zato so kitajski proizvajalci magnezitnih opek v primerjavi s konkurenti v drugih državah surovino lahko pridobivali po boljših pogojih. |
(16) |
Za proučitev te trditve so bile preverjene nabavne cene DSRM za glavno surovino, tj. magnezijev oksid, in javno kotirane cene kitajskega magnezijevega oksida (vir: Price Watch/Industrial minerals), ki jih je zagotovila industrija Skupnosti. Primerjava je pokazala, da se cenovna razlika v OP ne more šteti za znatno. Poleg tega je bilo med preiskavo ugotovljeno, da je DSRM lahko magnezijev oksid prosto kupoval od različnih dobaviteljev in da so se cene določale brez vmešavanja države. Na podlagi tega je očitno, da kakršno koli izkrivljanje cen surovine na to podjetje v OP ni bistveno vplivalo. |
(17) |
Na podlagi zgoraj navedenega se potrdijo ugotovitve in sklep, da se TGO družbi DSRM odobri. |
2. Normalna vrednost
(18) |
Za določanje normalne vrednosti se je najprej ugotavljalo, ali je bila skupna domača prodaja zadevnega izdelka družbe DSRM reprezentativna v primerjavi z njenim celotnim obsegom izvoza v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se domača prodaja šteje za reprezentativno, če predstavlja celotni obseg domače prodaje vsaj 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da je bila količina celotne prodaje DSRM na domačem trgu reprezentativna. |
(19) |
Nato so bile opredeljene vrste podobnega izdelka, ki jih je na domačem trgu prodajal DSRM in so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
(20) |
Za vsako vrsto, ki jo je DSRM prodal na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto, prodano za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja zadostno reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje te vrste v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste, izvožene v Skupnost. |
(21) |
Preverjeno je bilo tudi, ali se lahko domača prodaja vsake vrste izdelka šteje za običajni potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je pri vsaki izvoženi vrsti izdelka določil delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med OP. |
(22) |
Če je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in če je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. |
(23) |
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena le dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste v OP. |
(24) |
Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki jo je prodajal DSRM, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. V tem primeru je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost. V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka prištel razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter razumna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta znesek PSA-stroškov in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička pri prodaji DSRM v običajnem poteku trgovine s podobnim izdelkom. |
3. Izvozna cena
(25) |
Celotni izvoz v Skupnost je potekal prek povezanih uvoznikov DSRM, bodisi v Skupnosti bodisi v Švici, zato je morala biti izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki prvič prodani naprej prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti, pri čemer je bila cena ustrezno prilagojena za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, kakor tudi za razumne zneske PSA-stroškov ter dobičkov. Glede na to so bili uporabljeni PSA-stroški povezanih uvoznikov. |
(26) |
Kar zadeva razumen dobiček uvoznika, ki ga je treba zato uporabiti, je ob odsotnosti podatkov nepovezanih uvoznikov in dejstvu, da je sedanji vmesni pregled omejen na preiskavo dampinga v zvezi z eno družbo, stopnja dobička temeljila na dobičku sodelujočega uvoznika iz prvotne preiskave. |
(27) |
Po dokončnem razkritju je DSRM trdil, da razmerje PSA-stroškov, uporabljeno pri konstruiranju izvozne cene za enega od njegovih povezanih uvoznikov, ni odražalo realnega stanja, ker je bilo izračunano kot razmerje celotnega prihodka od prodaje brez upoštevanja dejstva, da navedena družba večinoma prodaja na podlagi provizije in da je v prihodku od prodaje zabeležen samo znesek provizije. |
(28) |
Komisija je v zvezi s tem ponovno pregledala dokaze, zbrane med pregledom v prostorih tega povezanega uvoznika. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bil zahtevek DSRM upravičen, in razmerje PSA-stroškov za izračun konstruirane izvozne cene preko tega povezanega uvoznika je bil nato popravljen. Obenem je bilo popravljeno razmerje PSA-stroškov v skladu z ugotovitvami glede drugih povezanih uvoznikov. |
4. Primerjava
(29) |
Za vsako vrsto zadevnega izdelka sta se primerjali povprečna normalna vrednost in povprečna izvozna cena na podlagi franko tovarna in pri enakem obsegu trgovine ter isti ravni posredne obdavčitve. Zaradi poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivale na cene in na primerljivost cen. Zato so bile po potrebi in kadar je bilo upravičeno, odobrene prilagoditve za stroške prevoza, zavarovanje, manipuliranje in nakladanje, stroške kredita ter dejansko plačane protidampinške dajatve. |
(30) |
S preiskavo je bilo ugotovljeno, da DDV, plačan pri izvozu, ni bil povrnjen (niti delno, kot v prvotni preiskavi). V razkritju, ki je bilo predloženo vložniku v skladu s členom 20 osnovne uredbe, je bilo zato navedeno, da bosta tako izvozna cena kot normalna vrednost določeni na podlagi DDV, ki je bil plačan ali se plačuje. Vložnik je trdil, da tak pristop ni zakonit. V zvezi s tem je mogoče ugotoviti naslednje. |
(31) |
Glede trditve, da je bila v prvotni preiskavi uporabljena druga metodologija (da je bil DDV odštet tako od normalne vrednosti kot od izvozne cene), je treba poudariti, da so bile okoliščine v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (OPP) drugačne kot v obdobju prvotne preiskave. Medtem ko je bil v obdobju prvotne preiskave, kot je navedeno zgoraj, DDV delno povrnjen, zaradi česar je bila potrebna prilagoditev skladu s členom 2(10), pa med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom DDV na izvoz ni bil povrnjen. Zato ni bila potrebna prilagoditev v zvezi z DDV, niti izvozne cene niti normalne vrednosti. Tudi če bi se to lahko štelo za spremembo metodologije, je ta upravičena v skladu s členom 11(9) osnovne uredbe, ker so se okoliščine spremenile. |
(32) |
Drugi argument vložnika pa je, da v tem pregledu uporabljena metoda umetno zvišuje damping. Te trditve ni mogoče sprejeti. Uporabljena metoda je nevtralna. Isti učinek bi bil dosežen tudi, če bi bili na primer nekateri izdelki ali transakcije družbe prodani v Skupnost po izvozni ceni, ki ne bi privedla do dampinga. Z drugimi besedami, tudi če bi predpostavili, da bi vključitev DDV na obeh straneh enačbe povečala razliko med tema dvema elementoma, bi to veljalo tudi za tiste primere, pri katerih dampinga ni bilo. |
5. Stopnja dampinga
(33) |
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost posamezne vrste izdelka primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je pokazala damping. |
(34) |
Ugotovljena stopnja dampinga za DSRM, izražena kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti, dajatev neplačana, je bila 14,4 %. |
C. TRAJNOST SPREMENJENIH OKOLIŠČIN
(35) |
V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je proučilo tudi, ali se ugotovljene spremenjene okoliščine lahko upravičeno štejejo za trajne. |
(36) |
S tem z zvezi je treba spomniti, da v prvotni preiskavi TGO družbi DSRM ni bila odobrena, ker njeno računovodstvo ni bilo v skladu z mednarodno sprejetimi računovodskimi načeli in MRS. Vendar pa ji je bila odobrena individualna obravnava. |
(37) |
8. decembra 2006, po prvotni preiskavi, se je DSMR združil z nekitajsko družbo Duferco group, ki ima kot tuji delničar 25-odstotni delež. Sedanja preiskava je pokazala, da je ta delež povzročil temeljne spremembe v upravi in računovodskih praksah družbe DSRM. DSRM je od družbe Duferco dejansko pridobil znanje in podporo za vodenje računovodstva in finančno kontrolo ter postal del njegove mednarodne prodajne mreže. Iz dokazov, poslanih in preverjenih med preiskavo, je razvidno tudi, da so navedene spremembe v podjetniški strukturi vložnika trajne. |
(38) |
Za razliko od prvotne preiskave, pri kateri je normalna vrednost temeljila na podatkih iz primerljive države, so med sedanjo preiskavo zbrani in preverjeni podatki pokazali, da se družbi DSRM lahko odobri TGO, zato se lahko damping izračuna na podlagi njenih lastnih podatkov. Iz tega izračuna je razvidno, da nadaljevanje ukrepa na sedanji ravni ni več upravičeno. |
(39) |
Glede na zgoraj navedeno se šteje, da se okoliščine, ki so privedle do začetka tega pregleda, v bližnji prihodnosti verjetno ne bodo toliko spremenile, da bi vplivale na ugotovitve iz sedanjega pregleda. Zato se sklene, da so spremembe trajne. |
D. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(40) |
Glede na rezultate preiskave se zdi primerno spremeniti protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe DSRM, na 14,4 %. |
(41) |
Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti sprememba Uredbe (ES) št. 1659/2005, in dana jim je bila možnost, da izrazijo pripombe. Pripombe so bile upoštevane, kjer je bilo to primerno – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
V preglednici iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1659/2005 se vnos v zvezi z družbo Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd nadomesti z naslednjim:
Proizvajalec |
Protidampinška dajatev |
Dodatna oznaka TARIC |
„Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, LRK |
14,4 % |
A638“ |
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 7. septembra 2009
Za Svet
Predsednik
E. ERLANDSSON
(1) UL L 56, 6.3.1996, str. 1.
(2) UL L 267, 12.10.2005, str. 1.
(3) UL C 146, 12.6.2008, str. 30.
11.9.2009 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 240/12 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 827/2009
z dne 10. septembra 2009
o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),
ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati 11. septembra 2009.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 10. septembra 2009
Za Komisijo
Jean-Luc DEMARTY
Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
(1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
(2) UL L 350, 31.12.2007, str. 1.
PRILOGA
Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
(EUR/100 kg) |
||
Oznaka KN |
Oznaka tretjih držav (1) |
Pavšalna uvozna vrednost |
0702 00 00 |
MK |
37,2 |
XS |
31,8 |
|
ZZ |
34,5 |
|
0707 00 05 |
TR |
72,7 |
ZZ |
72,7 |
|
0709 90 70 |
TR |
102,7 |
ZZ |
102,7 |
|
0805 50 10 |
AR |
143,1 |
UY |
71,8 |
|
ZA |
112,5 |
|
ZZ |
109,1 |
|
0806 10 10 |
IL |
143,8 |
TR |
102,0 |
|
ZZ |
122,9 |
|
0808 10 80 |
AR |
124,5 |
BR |
70,4 |
|
CL |
82,3 |
|
NZ |
87,5 |
|
US |
85,9 |
|
ZA |
76,0 |
|
ZZ |
87,8 |
|
0808 20 50 |
AR |
160,8 |
CN |
61,6 |
|
TR |
87,5 |
|
ZA |
74,3 |
|
ZZ |
96,1 |
|
0809 30 |
TR |
114,0 |
US |
212,2 |
|
ZZ |
163,1 |
|
0809 40 05 |
IL |
126,5 |
TR |
78,6 |
|
ZZ |
102,6 |
(1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.
11.9.2009 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 240/14 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 828/2009
z dne 10. septembra 2009
o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov iz tarifne številke 1701 v sektorju sladkorja v okviru preferencialnih sporazumov za tržna leta od 2009/2010 do 2014/2015
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 156 v povezavi s členom 4 Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za proizvode s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (2), in zlasti člena 9(5) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in spremembah uredb (ES) št. 552/97, (ES) št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 1100/2006 in (ES) št. 964/2007 (3) ter zlasti člena 11(7) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 1528/2007 s 1. oktobrom 2009 odpravlja uvozne dajatve iz tarifne številke 1701 za regije in države iz Priloge I k tej uredbi. Vendar če uvoz preseže dvojni prag, ki je določen v členu 9 Uredbe (ES) št. 1528/2007, se zadevna ugodnost lahko odpravi za regije ali države iz Priloge I k omenjeni uredbi, ki ne spadajo med najmanj razvite države iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 732/2008. V skladu s členom 9(2) se določi regionalni zaščitni prag. |
(2) |
Člen 11(3) Uredbe (ES) št. 732/2008 s 1. oktobrom 2009 v celoti odpravlja skupne carinske tarife za izdelke iz tarifne številke 1701 za države, ki so v skladu s Prilogo I k tej uredbi upravičene do posebnega režima za najmanj razvite države. |
(3) |
V skladu s členom 11(6) Uredbe (ES) št. 732/2008 se za uvoz izdelkov iz tarifne postavke 1701 za obdobje med 1. oktobrom 2009 in 30. septembrom 2015 zahteva uvozno dovoljenje. |
(4) |
Za poenostavitev postopkov izdajanja dovoljenj mora biti vsaka referenčna številka vezana na državo iz seznama v Prilogi I k tej uredbi. Za preprečitev goljufivih vlog se ta ukrep omeji na države, ki so opredeljene kot trenutni ali potencialni izvozniki sladkorja v Evropsko unijo. Vsaka država, ki trenutno ni uvrščena na seznam v Prilogi I k tej uredbi, vendar je uvrščena na seznam v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1528/2007 ali v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008, je upravičena do uvrstitve na seznam v Prilogi I k tej uredbi. V ta namen zadevna država zaprosi Komisijo za uvrstitev na seznam v Prilogi I k tej uredbi. |
(5) |
Za uvozna dovoljenja, izdana v skladu s to uredbo, se uporablja Uredba Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (4), razen če v tej uredbi ni drugače določeno. |
(6) |
Da se zagotovi enotna in pravična obravnava vseh podjetij, je treba določiti obdobje, v katerem se predložijo zahtevki za dovoljenja in v katerem se izdajo dovoljenja. |
(7) |
V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (5), morajo podjetja državam članicam, v katerih so prijavljena kot zavezanci za DDV, predložiti dokaz, da so v določenem obdobju trgovala s sladkorjem. Kljub temu morajo podjetja, ki so bila priznana v skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 952/2006 z dne 29. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 kar zadeva upravljanje trga Skupnosti za sladkor in sistem kvot (6), imeti možnost trgovati s preferenčnim sladkorjem. |
(8) |
Države članice morajo posebej spremljati uvoz sladkorja za namene prečiščevanja. Zato morajo podjetja na zahtevku za uvozno dovoljenje podrobneje navesti, ali je uvoženi sladkor namenjen za prečiščevanje ali ne. |
(9) |
Da se preprečijo špekulativni posli ali trgovanje z uvoznimi dovoljenji ter zagotovi, da ima vlagatelj zahtevka poslovne stike s tretjo državo izvoznico, je treba k zahtevkom za uvozna dovoljenja priložiti izvozno listino, ki jo izda pristojni organ tretje države izvoznice in sicer za količino, ki je enaka količini v zahtevku za uvozno dovoljenje. |
(10) |
V skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 732/2008 in členom 8 Uredbe (ES) št. 1528/2007 mora uvoznik izdelke z oznako KN 1701 kupiti po ceni, ki ni nižja od 90 % referenčne cene (na osnovi CIF), določene v členu 8(1)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
(11) |
Ko količine, ki izhajajo iz zahtevkov za uvozna dovoljenja, presežejo količine, določene v členu 9(1)(a) Uredbe (ES) št. 1528/2007, morajo države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1301/2006 izdajati dovoljenja na podlagi koeficienta dodeljevanja, ki ga določi Komisija. V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1528/2007 se ta koeficient izračuna na ravni regij. |
(12) |
Zaradi člena 9(2) Uredbe (ES) št. 1528/2007 se povečuje možnost presega količin, določenih v členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1528/2007. Komisija mora zato pripraviti poročilo o uporabi prehodnega zaščitnega mehanizma za sladkor in po potrebi podati ustrezne predloge. V zadevno poročilo je treba vključiti pregled uvoznih tokov v prvih tržnih letih uporabe te uredbe; obenem mora vsebovati analizo prihodnjega razvoja trga in oceniti morebitno tveganje za prekoračitev ter zadevnih količin. |
(13) |
Pragovi za upravljanje prehodnega zaščitnega mehanizma za sladkor temeljijo na uvozu v določenem tržnem letu. Uvozna dovoljenja morajo biti zato veljavna od 1. oktobra do 30. septembra. |
(14) |
Člen 8 Uredbe (ES) št. 1528/2007 omejuje ugodnost odprave uvoznih dajatev na tiste uvoznike, ki plačajo po ceni, ki ni nižja od 90 % referenčne cene na osnovi CIF. Tovrstne pogodbe v okviru mednarodne trgovine določajo, da je uvoznik v celoti odgovoren za sladkor od datuma nakladanja. Pri dovoljenjih, ki veljajo do 30. septembra in za katera je bil sladkor nakladan najkasneje do 15. septembra, lahko manjše zamude v logistični verigi, ki ne nastanejo zaradi višje sile, privedejo do fizičnega uvoza po 30. septembru. Da se uvozniki izognejo plačilu polne uvozne dajatve v višini 419 EUR na tono ter zasegu varščine, jim je treba omogočiti uvoz sladkorja, nakladanega najkasneje do 15. septembra v tržnem letu, na podlagi uvoznega dovoljenja, ki je bilo izdano za zadevno tržno leto. Če uvoznik dokaže, da je bil sladkor nakladan najkasneje do 15. septembra, morajo države članice podaljšati veljavnost uvoznega dovoljenja. |
(15) |
Razlikovanje med „sladkorjem za prečiščevanje“, in „sladkorjem, ki ni namenjen za prečiščevanje“, ni povezano z razlikovanjem med belim in rjavim sladkorjem, kot sta opredeljena v točkah 1 in 2 dela II Priloge III k Uredbi (ES) št. 1234/2007. Zato je treba določiti oznake KN, ki so odobrene za uvoz v okviru vsake posamezne skupine uvoznih dovoljenj. |
(16) |
Zaradi dobrega upravljanja sporazumov mora Komisija pravočasno prejeti ustrezne informacije. |
(17) |
Člen 153(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 v prvih treh mesecih vsakega tržnega leta ter v okviru omejitev iz člena 153(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 omejuje izdajanje uvoznih dovoljenj stalnim rafinerijam. V zadevnem obdobju lahko zahtevke za uvozna dovoljenja za sladkor za prečiščevanje vložijo samo stalne rafinerije. Takšna dovoljenja veljajo do konca tržnega leta, za katero so bila izdana. |
(18) |
Država članica mora preveriti obveznost prečiščevanja sladkorja. Če prvotni imetnik uvoznega dovoljenja ne more predložiti ustreznega dokaza, mora plačati kazen. |
(19) |
Za ves uvoženi sladkor, ki ga prečisti priznano podjetje, mora biti na voljo uvozno dovoljenje za sladkor za prečiščevanje. Za količine sladkorja, za katere takšnega dovoljenja ni, je treba plačati kazen. |
(20) |
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet
1. Ta uredba za tržna leta od 2009/2010 do 2014/2015 določa podrobna pravila za uvoz proizvodov iz tarifne številke 1701, ki so navedeni v:
(a) |
členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1528/2007; |
(b) |
členu 11(4) Uredbe (ES) št. 732/2008; |
2. Uvoz iz tretjih držav, ki so v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008 navedene kot najmanj razvite države, bodisi da pripadajo skupini afriških, karibskih in pacifiških držav (države AKP) ali ne (države, ki niso države AKP), je oproščen carin in kvot ter je označen z referenčnimi številkami iz dela I Priloge I k tej uredbi.
3. Uvoz iz držav AKP, ki v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008 niso navedene kot najmanj razvite države, je oproščen carin s pridržkom, da zanj velja prehodni zaščitni mehanizem za sladkor v skladu z določbami iz člena 9 Uredbe (ES) št. 1528/2007, označen pa je z referenčnimi številkami iz dela II Priloge I k tej Uredbi.
V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1528/2007 se v delu II Priloge I k tej uredbi za vsako tržno leto določi regionalni zaščitni prag.
4. Država, ki je uvrščena na seznam v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1528/2007 ali v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008, je upravičena do uvrstitve na seznam v Prilogi I k tej uredbi. V ta namen zadevna država zaprosi Komisijo za uvrstitev na seznam v Prilogi I k tej uredbi.
Člen 2
Opredelitve
V tej uredbi:
(a) |
„teža tel quel“ pomeni težo sladkorja v naravnem stanju; |
(b) |
„prečiščevanje“ pomeni postopek predelave surovega sladkorja v beli sladkor, kot je opredeljen v točkah 1 in 2 dela II Priloge III k Uredbi (ES) št. 1234/2007, pa tudi kateri koli enakovredni tehnični postopek, ki se uporablja za beli sladkor v razsutem stanju. |
POGLAVJE II
UVOZNA DOVOLJENJA
Člen 3
Možnost uporabe Uredbe (ES) št. 376/2008
Če s to uredbo ni drugače določeno, veljajo določbe Uredbe (ES) št. 376/2008.
Člen 4
Zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj in uvozna dovoljenja
1. Zahtevki za uvozna dovoljenja se vložijo vsak teden od ponedeljka do petka, začenši z drugim ponedeljkom v septembru pred tržnim letom, za katero bodo veljala.
Zahtevkov ni mogoče vložiti med 13. uro v petek, 11. decembra 2009 (po bruseljskem času), in 13. uro v petek, 1. januarja 2010 (po bruseljskem času).
2. Smiselno se uporablja člen 5 Uredbe (ES) št. 1301/2006. Podjetjem, ki so priznana v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 952/2006, ni treba predložiti dokazov, ki so navedeni v tem členu.
3. Zahtevki za uvozna dovoljenja in potrdila morajo vsebovati naslednje vnose:
(a) |
v polju 8: država porekla (ena od držav iz seznama v Prilogi I k tej uredbi). Besedica „da“ se označi s križcem; |
(b) |
v polju 16: enotna osemmestna oznaka KN; |
(c) |
v poljih 17 in 18: količina sladkorja, izražena kot ekvivalent belega sladkorja; |
(d) |
v polju 20:
|
(e) |
v polju 24: najmanj eno od navedb iz dela B Priloge V. |
4. Zahtevku za uvozno dovoljenje je treba priložiti:
(a) |
dokazilo, da je vlagatelj položil varščino v višini 20 EUR na tono za količino sladkorja, ki je navedena v polju 17 dovoljenja; |
(b) |
izvirnik izvoznega dovoljenja, ki ga izdajo pristojni organi tretje države izvoznice, v skladu z vzorcem, navedenim v Prilogi III, za količino, ki je enaka količini na zahtevku za dovoljenje. |
(c) |
v primeru sladkorja za prečiščevanje zavezo vlagatelja zahtevka, da bo zadevne količine sladkorja prečistil pred iztekom tretjega meseca, ki sledi mesecu, v katerem poteče veljavnost zadevnega uvoznega dovoljenja; |
(d) |
za tržna leta 2009/2010, 2010/2011 in 2011/2012 jamstvo vlagatelja, da bo kupil sladkor po ceni, ki ni nižja od 90 % referenčne cene (na osnovi CIF), določene za zadevno tržno leto v členu 8(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zavezujoč dokument o transakciji, ki ga podpišeta kupec in dobavitelj. |
Namesto uvoznih dovoljenj iz točke (b) se lahko uporabijo s strani pristojnih organov tretje države uvoznice overjene kopije dokazila o izvoru, predvidenega v členu 14 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 za države iz seznama v Prilogi I k tej uredbi ali v členih 67 do 97 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (7) za države, ki niso uvrščene na seznam v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1528/2007, so pa uvrščene na seznam v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008.
5. Izvirnike izvoznih dovoljenj iz točke (b) odstavka 4 ali overjene kopije iz drugega pododstavka odstavka 4 hrani pristojni organ države članice.
6. Če se ugotovi, da dokument, ki ga je v skladu z odstavkom 4 predložil vlagatelj, vsebuje neresnične podatke, in če so taki podatki odločilni za dodelitev preferenčnih uvoznih dovoljenj, pristojni organi držav članic vlagatelja izključijo iz sistema zahtevkov za izdajo dovoljenja za tekoče in naslednje tržno leto, razen če vlagatelj pri pristojnem organu lahko zadovoljivo utemelji, da takšno stanje ni posledica njegove hude malomarnosti ali da je posledica višje sile ali da gre za očitno napako.
Člen 5
Prehodni zaščitni mehanizem za sladkor
1. Če skupna količina, za katero so bili pod referenčnimi številkami od 09.4231 do 09.4247 vloženi zahtevki za dovoljenja, preseže 3,5 milijona ton in če skupna količina, za katero so bili pod referenčnimi številkami od 09.4241 do 09.4247 vloženi zahtevki za dovoljenja, preseže količino, ki je bila v Prilogi II določena za zadevno tržno leto, Komisija določi koeficient dodeljevanja za referenčne številke od 09.4241 do 09.4247, ki ga države članice uporabijo za količine, za katere so bili v okviru posamezne referenčne številke vloženi zahtevki.
Koeficient dodeljevanja za posamezno referenčno številko se izračuna sorazmerno glede na količino, ki je za zadevno referenčno številko in zadevno tržno leto na voljo v okviru regionalnega zaščitnega praga.
Če je po uporabi koeficientov dodeljevanja za tedenske zahtevke količina, za katero so bili pod referenčnimi številkami od 09.4231 do 09.4247 vloženi zahtevki za dovoljenja, nižja od 3,5 milijona ton ali če je količina, za katero so bili pod referenčnimi številkami od 09.4241 do 09.4247 vloženi zahtevki za dovoljenja, nižja od količine, določene za zadevno tržno leto v Prilogi II, se večja razlika porazdeli med referenčne številke od 09.4241 do 09.4247 s koeficientom dodeljevanja, ki znaša manj kot 100 % sorazmerno glede na tedensko količino, ki ni bila dodeljena za zadevno referenčno številko. Za te referenčne številke se koeficient dodeljevanja ponovno izračuna ob upoštevanju povečane dodelitve.
Formula za izračun koeficienta dodeljevanja je določena v Prilogi IV.
2. Če se koeficienti dodeljevanja določijo na podlagi odstavka 1, Komisija odloži vlaganje zahtevkov za dovoljenja do konca tržnega leta za tiste referenčne številke, pri katerih je bil dosežen regionalni zaščitni prag. Vendar pa Komisija ukine odlog in ponovno dovoli vlaganje zahtevkov, če so količine na podlagi obvestil iz člena 9(3) spet na voljo.
3. Komisija pred 31. marcem 2013 predstavi poročilo o delovanju prehodnega zaščitnega mehanizma za sladkor in po potrebi poda ustrezne predloge. V zadevnem poročilu se upoštevajo trgovinski tokovi sladkorja iz tretjih držav, navedenih v Prilogi I k tej uredbi.
Člen 6
Izdaja uvoznih dovoljenj
1. Države članice vsak teden v četrtek ali najkasneje v petek izdajo dovoljenja za zahtevke, ki so bili vloženi v predhodnem tednu in priglašeni na podlagi člena 9(1), pri čemer se po potrebi upošteva koeficient dodeljevanja, ki ga določi Komisija v skladu s členom 5(1).
Uvozna dovoljenja se ne izdajo za količine, ki niso bile priglašene.
2. Dovoljenja veljajo od dne izdaje ali od 1. oktobra tržnega leta, za katero so bila izdana, glede na to, kaj nastopi kasneje.
Dovoljenja veljajo do konca tretjega meseca po začetku svoje veljavnosti, vendar ne veljajo po 30. septembru tržnega leta, za katero so bila izdana.
Člen 7
Podaljšanje veljavnosti uvoznih dovoljenj
Pri uvoznih dovoljenjih, katerih veljavnost poteče s 30. septembrom tržnega leta, pristojni organ države članice izdajateljice na zaprosilo imetnika uvoznega dovoljenja podaljša veljavnost uvoznega dovoljenja do 31. oktobra, če imetnik pristojnemu organu države članice izdajateljice predloži sprejemljiv dokaz, npr. tovorni list, da je bil sladkor nakladan najkasneje do 15. septembra zadevnega tržnega leta. Države članice o tem obvestijo Komisijo najkasneje prvi delovni dan v tednu, ki sledi podaljšanju veljavnosti.
Člen 8
Sprostitev v prosti pretok
Uvozna dovoljenja, ki imajo v polju 20 vnos „sladkor za prečiščevanje“, se lahko uporabljajo za uvoz oznak KN 1701 11 10, 1701 91 00, 1701 99 10 ali 1701 99 90.
Uvozna dovoljenja, ki imajo v polju 20 vnos „sladkor, ki ni namenjen za prečiščevanje“, se lahko uporabljajo za uvoz oznak KN 1701 11 90, 1701 91 00, 1701 99 10 ali 1701 99 90.
Člen 9
Obvestila Komisiji
1. Države članice med 13. uro v petek (po bruseljskem času) in 18. uro naslednji ponedeljek (po bruseljskem času) Komisijo obvestijo o količinah sladkorja, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, za katere so bili v skladu s členom 4 vloženi zahtevki za uvozna dovoljenja.
2. Države članice med 13. uro v petek (po bruseljskem času) in 18. uro naslednji ponedeljek (po bruseljskem času) Komisijo obvestijo o količinah sladkorja, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, za katere so bili v skladu s členom 6 od predhodnega četrtka izdana uvozna dovoljenja.
3. Države članice med 13. uro v petek (po bruseljskem času) in 18. uro naslednji ponedeljek (po bruseljskem času) Komisijo obvestijo o količinah, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, ki so zajete v neuporabljenih ali delno uporabljenih uvoznih dovoljenjih in ustrezajo razliki med količinami, označenimi na hrbtni strani uvoznih dovoljenj, in količinami, za katere so bila dovoljenja izdana.
4. Količine iz odstavkov 1, 2 in 3 se podrobneje določijo glede na referenčno številko, državo porekla, osemmestno oznako KN, zadevno tržno leto ter glede na to, ali gre pri njih za sladkor, namenjen za prečiščevanje ali ne. Izrazijo se v kilogramih ekvivalentov belega sladkorja.
5. Države članice pred 1. marcem Komisijo za predhodno tržno leto obvestijo o količinah sladkorja, ki je bil dejansko prečiščen, razčlenjenih po referenčnih številkah in državi porekla ter izraženih v kilogramih teže „tel quel“ in v ekvivalentih belega sladkorja.
6. Obvestila se posredujejo elektronsko v skladu z modeli in načini, ki jih državam članicam daje na voljo Komisija.
7. Države članice pošljejo podatke o količinah proizvodov, ki so bili dani v prosti promet v skladu s členom 308d Uredbe (EGS) št. 2454/93.
POGLAVJE III
TRADICIONALNE POTREBE PO DOBAVI
Člen 10
Ureditev za stalne rafinerije
1. Zahtevke za uvozna dovoljenja za sladkor za prečiščevanje, katerih veljavnost nastopi v prvih treh mesecih posameznega tržnega leta, lahko vložijo samo stalne rafinerije. Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 6(2) takšna dovoljenja veljajo do konca tržnega leta, za katero so bila izdana.
2. Če zahtevki za uvozna dovoljenja za sladkor za prečiščevanje pred 1. januarjem posameznega tržnega leta dosežejo ali presežejo seštevek količin iz člena 153(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, Komisija obvesti države članice, da je bila meja tradicionalne potrebe po dobavi za to tržno leto dosežena na ravni Skupnosti.
Od dne izdaje takšnega obvestila odstavek 1 ne velja več za zadevno tržno leto.
Člen 11
Dokaz o prečiščevanju in kazni
1. Vsak prvotni imetnik uvoznega dovoljenja za sladkor za prečiščevanje mora državi članici, ki je dovoljenje izdala, v šestih mesecih po izteku veljavnosti zadevnega uvoznega dovoljenja državi članici predložiti ustrezen dokaz, da je bilo prečiščevanje izvedeno v obdobju, določenem v členu 4(4)(c).
Če vlagatelj takšnega dokaza ne predloži, mora pred 1. junijem po koncu zadevnega tržnega leta plačati znesek v višini 500 EUR na tono za zadevne količine sladkorja, razen v primeru višje sile.
2. Vsak proizvajalec sladkorja, priznan v skladu s členom 57 Uredbe (ES) št. 1234/2007, pri pristojnem organu države članice pred 1. marcem po koncu zadevnega tržnega leta prijavi količine sladkorja, ki jih je prečistil v okviru navedenega leta, pri čemer podrobno navede:
(a) |
količine sladkorja, ki ustrezajo uvoznim dovoljenjem za sladkor za prečiščevanje; |
(b) |
količine sladkorja, proizvedenega v Skupnosti, z navedbo podatkov o priznanem podjetju, ki je sladkor proizvedlo; |
(c) |
druge količine sladkorja z navedbo porekla. |
Proizvajalci sladkorja pred 1. junijem po koncu zadevnega tržnega leta plačajo znesek v višini 500 EUR na tono za količine sladkorja iz točke (c) prvega pododstavka, za katere državi članici ne morejo predložiti sprejemljivega dokaza, da so bile prečiščene, razen v primeru višje sile.
POGLAVJE IV
KONČNA DOLOČBA
Člen 12
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se do 30. septembra 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 10. septembra 2009
Za Komisijo
Mariann FISCHER BOEL
Članica Komisije
(1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
(2) UL L 348, 31.12.2007, str. 1.
(3) UL L 211, 6.8.2008, str. 1.
(4) UL L 114, 26.4.2008, str. 3.
(5) UL L 238, 1.9.2006, str. 13.
(6) UL L 178, 1.7.2006, str. 39.
(7) UL L 253, 11.10.1993, str. 1.
PRILOGA I
REFERENČNE ŠTEVILKE
Del I: Najmanj razvite države
Oznaka skupine |
Tretja država |
Referenčna številka |
Ne-AKP – najmanj razvite države |
Bangladeš Kambodža Laos Nepal |
09.4221 |
AKP – najmanj razvite države |
Benin Demokratična republika Kongo Etiopija Madagaskar Malavi Mozambik Senegal Sierra Leone Sudan Tanzanija Togo Zambija |
09.4231 |
Del II: Države, ki niso najmanj razvite države
Regija |
Tretja država |
Referenčna številka |
Regionalni zaščitni prag 2009/2010 (ton ekvivalentov belega sladkorja) |
Regionalni zaščitni prag 2010/2011 (ton ekvivalentov belega sladkorja) |
Regionalni zaščitni prag 2011/2012 2012/2013 2013/2014 2014/2015 (ton ekvivalentov belega sladkorja) |
Srednja Afrika – ne najmanj razvite države |
|
09.4241 |
10 186,1 |
10 186,1 |
10 186,1 |
Zahodna Afrika – ne najmanj razvite države |
Slonokoščena obala |
09.4242 |
10 186,1 |
10 186,1 |
10 186,1 |
SADC – ne najmanj razvite države |
Svazi |
09.4243 |
166 081,2 |
174 631,9 |
192 954,5 |
EAC – ne najmanj razvite države |
Kenija |
09.4244 |
12 907,9 |
13 572,4 |
14 996,5 |
ESA – ne najmanj razvite države |
Mauritius Zimbabve |
09.4245 |
544 711,6 |
572 755,9 |
632 850,9 |
Pacifik – ne najmanj razvite države |
Fidži |
09.4246 |
181 570,5 |
190 918,6 |
210 950,3 |
CARIFORUM – ne najmanj razvite države |
Barbados Belize Dominikanska republika Gvajana Jamajka Trinidad in Tobago |
09.4247 |
454 356,6 |
477 749,0 |
527 875,6 |
PRILOGA II
2009/2010 (ton ekvivalentov belega sladkorja) |
2010/2011 (ton ekvivalentov belega sladkorja) |
2011/2012 2012/2013 2013/2014 2014/2015 (ton ekvivalentov belega sladkorja) |
1 380 000 |
1 450 000 |
1 600 000 |
PRILOGA III
Vzorec izvoznega dovoljenja iz člena 4(4)(b)
PRILOGA IV
I. Opredelitve pojmov:
TACPLDC= Kumulativno število tedenskih zahtevkov za države AKP-LDC (referenčna številka 09.4231)
N= referenčna številka za države AKP-ne najmanj razvite države (09.4241 do 09.4247)
RSTN= Regionalni zaščitni prag pri referenčni številki N
WAN= Število tedenskih zahtevkov pri referenčni številki N
CWAN= Kumulativno število tedenskih zahtevkov pri referenčni številki N brez zadnjega obvestila
ACN= Koeficient dodeljevanja pri referenčni številki N
RESQ= Preostala količina, ki se porazdeli po uporabi ACN
RESQN= Preostala količina pri referenčni številki N
II. Izračun koeficienta dodeljevanja iz člena 5(1)
II.1 |
Za vsak N: ACN = ((RSTN – CWAN)/WAN * 100) % Če je ACN negativen, se ACN določi na 0 % Če ACN znaša 100 % ali več, se ACN določi na 100 % |
II.2 |
Če (TACPLDC + Σ (CWAN + ACN * WAN) za vse regije z RST) znaša manj kot 3,5 milijona ton ALI Σ ((CWAN + ACN * WAN) za vse regije z RST) znaša manj kot RST Potem velja: RESQ = Največja količina 3,5 milijona ton – (TACPDLC + Σ ((CWAN + ACN * WAN) za vse regije z RST) ter RST - Σ ((CWAN + ACN * WAN) za vse regije z RST) Če ACN znaša manj kot 100 %: RESQN = RESQ * (((1-ACN) * WAN)/(Σ (((1-ACN) * WAN) pri referenčnih številkah z ACN < 100 %))) „novi ACN“ = ((„stari ACN“ * WAN) + RESQN)/WAN |
PRILOGA V
A. Vnosi iz člena 4(3)(d)(ii):
— |
: |
v bolgarščini |
: |
Прилагане на Регламент (ЕО) № 828/2009, ВОО/СИП. Референтен номер [вписва се референтен номер в съответствие с приложение I] |
— |
: |
v španščini |
: |
Aplicación del Reglamento (CE) no 828/2009, TMA/AAE. Número de referencia [el número de referencia se incluirá conforme a lo dispuesto en el anexo I] |
— |
: |
v češčini |
: |
Použití nařízení (ES) č. 828/2009, EBA/EPA. Referenční číslo (vloží se referenční číslo v souladu s přílohou I) |
— |
: |
v danščini |
: |
Anvendelse af forordning (EF) nr. 828/2009 EBA/EPA. Referencenummer [referencenummer skal indsættes i overensstemmelse med bilag I] |
— |
: |
v nemščini |
: |
Anwendung der Verordnung (EG) Nr. 828/2009, EBA/EPA. Referenznummer [Referenznummer gemäß Anhang I einfügen] |
— |
: |
v estonščini |
: |
Kohaldatakse määrust (EÜ) nr 828/2009, EBA/EPA. Viitenumber [lisatakse vastavalt I lisale] |
— |
: |
v grščini |
: |
Εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 828/2009, EB A/ΕΡΑ. Αύξων αριθμός (να συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το παράρτημα Ι) |
— |
: |
v angleščini |
: |
Application of Regulation (EC) No 828/2009, EBA/EPA. Reference number [reference number to be inserted in accordance with Annex I] |
— |
: |
v francoščini |
: |
Application du règlement (CE) no 828/2009, EBA/APE. Numéro de référence (numéro de référence à insérer conformément à l’annexe I) |
— |
: |
v italijanščini |
: |
Applicazione del regolamento (CE) n. 828/2009, EBA/APE. Numero di riferimento (inserire in base all’allegato I) |
— |
: |
v latvijščini |
: |
Regulas (EK) Nr. 828/2009 piemērošana, EBA/EPA. Atsauces numurs [jāieraksta atsauces numurs saskaņā ar I pielikumu] |
— |
: |
v litovščini |
: |
Taikomas reglamentas (EB) Nr. 828/2009, EBA/EPS. Eilės Nr. (eilės numeris įrašytinas pagal I priedą) |
— |
: |
v madžarščini |
: |
A(z) 828/2009/EK rendelet alkalmazása, EBA/GPM. Hivatkozási szám [hivatkozási szám az I. melléklet szerint] |
— |
: |
v malteščini |
: |
Applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 828/2009, EBA/EPA. Numru ta’ referenza [in-numru ta’ referenza għandu jiddaħħal skont l-Anness I] |
— |
: |
v nizozemščini |
: |
Toepassing van Verordening (EG) nr. 828/2009, EBA/EPO. Referentienummer [zie bijlage I] |
— |
: |
v poljščini |
: |
Zastosowanie rozporządzenia (WE) nr 828/2009, EBA/EPA. Numer referencyjny [numer referencyjny należy wstawić zgodnie z załącznikiem I] |
— |
: |
v portugalščini |
: |
Aplicação do Regulamento (CE) n.o 828/2009, TMA/APE. Número de referência [número de referência a inserir em conformidade com o anexo I] |
— |
: |
v romunščini |
: |
Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 828/2009, EBA/EPA. Număr de referință [a se introduce numărul de referință în conformitate cu anexa I] |
— |
: |
v slovaščini |
: |
Uplatňovanie nariadenia (ES) č. 828/2009, EBA/EPA. Referenčné číslo (referenčné číslo sa vloží podľa prílohy I) |
— |
: |
v slovenščini |
: |
Uporaba Uredbe (ES) št. 828/2009, EBA/EPA. Zaporedna številka [vstaviti zaporedno številko v skladu s Prilogo I]. |
— |
: |
v finščini |
: |
Asetuksen (EY) N:o 828/2009 soveltaminen, kaikki paitsi aseet/talouskumppanuussopimus. Viitenumero [viitenumero lisätään liitteen I mukaisesti] |
— |
: |
v švedščini |
: |
Tillämpning av förordning (EG) nr 828/2009, EBA/EPA. Referensnummer [referensnumret ska anges i enlighet med bilaga I] |
B. Vnosi iz člena 4(3)(e):
— |
: |
v bolgarščini |
: |
Мито „0“ — Регламент (ЕО) № 828/2009 |
— |
: |
v španščini |
: |
Derecho de aduana «0» — Reglamento (CE) no 828/2009, |
— |
: |
v češčini |
: |
Clo „0“ – nařízení (ES) č. 828/2009 |
— |
: |
v danščini |
: |
Toldsats »0« — Forordning (EF) nr. 828/2009 |
— |
: |
v nemščini |
: |
Zollsatz „0“ — Verordnung (EG) Nr. 828/2009 |
— |
: |
v estonščini |
: |
Tollimaks „0” – määrus (EÜ) nr 828/2009 |
— |
: |
v grščini |
: |
Τελωνειακός δασμός «0» — Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 828/2009 της ΕΕ |
— |
: |
v angleščini |
: |
Customs duty ‘0’ — Regulation (EC) No 828/2009 |
— |
: |
v francoščini |
: |
Droit de douane «0» — règlement (CE) no 828/2009 |
— |
: |
v italijanščini |
: |
Dazio doganale nullo — Regolamento (CE) n. 828/2009 |
— |
: |
v latvijščini |
: |
Muitas nodoklis ar “0” likmi – Regula (EK) Nr. 828/2009 |
— |
: |
v litovščini |
: |
Muito mokestis „0“ – Reglamentas (EB) Nr. 828/2009 |
— |
: |
v madžarščini |
: |
„0” vámtétel – 828/2009/EK rendelet |
— |
: |
v malteščini |
: |
Id-dazju tad-dwana “0” – Ir-Regolament (KE) Nru 828/2009 |
— |
: |
v nizozemščini |
: |
Douanerecht „0” — Verordening (EG) nr. 828/2009 |
— |
: |
v poljščini |
: |
Stawka celna „0” – rozporządzenie (WE) nr 828/2009 |
— |
: |
v portugalščini |
: |
Direito aduaneiro nulo — Regulamento (CE) n.o 828/2009 |
— |
: |
v romunščini |
: |
Taxă vamală „0” – Regulamentul (CE) nr. 828/2009 |
— |
: |
v slovaščini |
: |
Clo „0“ – nariadenie (ES) č. 828/2009 |
— |
: |
v slovenščini |
: |
Carina „0“ – Uredba (ES) št. 828/2009 |
— |
: |
v finščini |
: |
Tulli ”0” – Asetus (EY) N:o 828/2009 |
— |
: |
v švedščini |
: |
Tullsats ”0” – Förordning (EG) nr 828/2009 |
11.9.2009 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 240/26 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 829/2009
z dne 9. septembra 2009
o prepovedi ribolova na okroglonosega repaka v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah Vb, VI, VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (3) določa kvote za leti 2009 in 2010. |
(2) |
Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge, ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009. |
(3) |
Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Izčrpanje kvote
Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2009 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.
Člen 2
Prepovedi
Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.
Člen 3
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 9. septembra 2009
Za Komisijo
Fokion FOTIADIS
Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo
(1) UL L 358, 31.12.2002, str. 59.
(2) UL L 261, 20.10.1993, str. 1.
(3) UL L 352, 31.12.2008, str. 1.
PRILOGA
Št. |
4/DSS |
Država članica |
Španija |
Stalež |
RNG/5B67- |
Vrsta |
okroglonosi repak (Coryphaenoides rupestris) |
Območje |
vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah Vb, VI in VII |
Datum |
28.7.2009 |
11.9.2009 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 240/28 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 830/2009
z dne 9. septembra 2009
o prepovedi ribolova na modrega lenga v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah II, IV in V s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (3) določa kvote za leti 2009 in 2010. |
(2) |
Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge, ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009. |
(3) |
Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Izčrpanje kvote
Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2009 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.
Člen 2
Prepovedi
Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.
Člen 3
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 9. septembra 2009
Za Komisijo
Fokion FOTIADIS
Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo
(1) UL L 358, 31.12.2002, str. 59.
(2) UL L 261, 20.10.1993, str. 1.
(3) UL L 352, 31.12.2008, str. 1.
PRILOGA
Št. |
2/DSS |
Država članica |
Združeno kraljestvo/Velika britanija |
Stalež |
BLI/245- |
Vrsta |
modri leng (Molva dypterygia) |
Območje |
vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav v conah II, IV in V |
Datum |
8.8.2009 |
11.9.2009 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 240/30 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 831/2009
z dne 10. septembra 2009
o določitvi najvišjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 676/2009
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 144(1) v povezavi s členom 4 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba Komisije (ES) št. 676/2009 (2) je odprla javni razpis za najvišje znižanje dajatve za uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav. |
(2) |
V skladu s členom 8 Uredbe Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi najvišje znižanje uvozne dajatve. Pri tem mora upoštevati zlasti merila iz členov 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1296/2008. |
(3) |
Sprejmejo se vse ponudbe, ki so enake ali manjše od najvišjega znižanja uvozne dajatve. |
(4) |
Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Za ponudbe, vložene od 28. avgusta do 10. septembra 2009 v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 676/2009, se najvišje znižanje uvozne dajatve za koruzo določi na 32,00 EUR za tono za najvišjo skupno količino 14 166 ton.
Člen 2
Ta uredba začne veljati 11. septembra 2009.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 10. septembra 2009
Za Komisijo
Jean-Luc DEMARTY
Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
(1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
(2) UL L 196, 28.7.2009, str. 6.
(3) UL L 340, 19.12.2008, str. 57.
11.9.2009 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 240/31 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 832/2009
z dne 10. septembra 2009
o določitvi najvišjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 677/2009
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 144(1) v povezavi s členom 4 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba Komisije (ES) št. 677/2009 (2) je odprla javni razpis za najvišje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav. |
(2) |
V skladu s členom 8 Uredbe Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi najvišje znižanje uvozne dajatve. Pri tem mora upoštevati zlasti merila iz členov 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1296/2008. |
(3) |
Sprejmejo se vse ponudbe, ki so enake ali manjše od najvišjega znižanja uvozne dajatve. |
(4) |
Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Za ponudbe, vložene od 28. avgusta do 10. septembra 2009 v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 677/2009, se najvišje znižanje uvozne dajatve za koruzo določi na 25,95 EUR za tono za najvišjo skupno količino 6 396 ton.
Člen 2
Ta uredba začne veljati 11. septembra 2009.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 10. septembra 2009
Za Komisijo
Jean-Luc DEMARTY
Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
(1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
(2) UL L 196, 28.7.2009, str. 7.
(3) UL L 340, 19.12.2008, str. 57.
II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna
ODLOČBE/SKLEPI
Komisija
11.9.2009 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 240/32 |
ODLOČBA KOMISIJE
z dne 10. septembra 2009
o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve biksafena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6771)
(Besedilo velja za EGP)
(2009/700/ES)
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(3) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Direktiva 91/414/EGS določa oblikovanje seznama aktivnih snovi Skupnosti, registriranih za vključitev v fitofarmacevtska sredstva. |
(2) |
Družba Bayer CropScience je 8. oktobra 2008 organom Združenega kraljestva predložila dokumentacijo za aktivno snov biksafen z zahtevkom za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
(3) |
Organi Združenega kraljestva so Komisiji sporočili, da je po predhodnem pregledu dokumentacije za navedeno aktivno snov videti, da dokumentacija izpolnjuje zahteve po podatkih in informacijah iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Prav tako je videti, da predložena dokumentacija izpolnjuje zahteve po podatkih in informacijah iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje navedeno aktivno snov. Zadevni vlagatelj je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS dokumentacijo naknadno poslal Komisiji in drugim državam članicam, predložena pa je bila Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
(4) |
S to odločbo je treba na ravni Skupnosti uradno potrditi, da dokumentacija načeloma izpolnjuje zahteve po podatkih in informacijah iz Priloge II in da za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS. |
(5) |
Ta odločba ne sme posegati v pravico Komisije, da za razjasnitev nekaterih točk v dokumentaciji od vlagatelja zahteva predložitev dodatnih podatkov ali informacij. |
(6) |
Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
Člen 1
Brez poseganja v člen 6(4) Direktive 91/414/EGS dokumentacija o aktivni snovi, opredeljeni v Prilogi k tej odločbi, ki je bila predložena Komisiji in državam članicam zaradi vključitve navedene snovi v Prilogo I k navedeni direktivi, načeloma izpolnjuje zahteve po podatkih in informacijah iz Priloge II k navedeni direktivi.
Dokumentacija ob upoštevanju predlaganih uporab izpolnjuje tudi zahteve po podatkih in informacijah iz Priloge III k navedeni direktivi za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje to aktivno snov.
Člen 2
Država članica poročevalka opravi podroben pregled dokumentacije iz člena 1 ter čim prej in najpozneje v enem letu po objavi te odločbe v Uradnem listu Evropske unije Komisiji sporoči sklepe pregleda in priporočilo o vključitvi ali nevključitvi aktivne snovi iz člena 1 v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS ter morebitne pogoje za navedeno vključitev.
Člen 3
Ta odločba je naslovljena na države članice.
V Bruslju, 10. septembra 2009
Za Komisijo
Androulla VASSILIOU
Članica Komisije
(1) UL L 230, 19.8.1991, str. 1.
PRILOGA
AKTIVNA SNOV, NA KATERO SE NANAŠA TA ODLOČBA
Splošno ime, identifikacijska številka CIPAC |
Vložnik |
Datum vložitve zahtevka |
Država članica poročevalka |
Biksafen Št. CIPAC: še ni dodeljena |
Bayer CropScience |
8. oktobra 2008 |
Združeno kraljestvo |