ISSN 1725-5155 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 271 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Zvezek 47 |
|
|
II Akti, katerih objava ni obvezna |
|
|
|
Komisija |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
Popravki |
|
|
* |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
I Akti, katerih objava je obvezna
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/1 |
UREDBA SVETA (ES) št. 1467/2004
z dne 13. avgusta 2004
o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev in dokončnem pobiranju začasnih dajatev uvedenih za uvoz polietilentereftalata s poreklom iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske ter o prenehanju protidampinškega postopka glede uvoza polietilentereftalata s poreklom iz Pakistana in sprostitvi zneskov, zavarovanih z začasnimi dajatvami
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti njenega člena 9,
ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. ZAČASNI UKREPI
(1) |
Dne 19. februarja 2004 je Komisija z Uredbo (ES) št. 306/2004 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz polietilentereftalata („PET“) v Skupnost, s poreklom iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske in Pakistana („zadevne države“). |
(2) |
Treba je opozoriti, da je obdobje preiskave dampinga in škode („OP“) obsegalo obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003. Proučevanje trendov pomembnih za analizo škode je obsegalo obdobje od 1. januarja 1999 do konca OP („zadevno obdobje“). |
2. VZPOREDEN POSTOPEK PREISKAVE
(3) |
Treba je opozoriti, da je bil vmesni pregled v zvezi z uvozom PET s poreklom iz Republike Koreje in Tajvana začet na podlagi obvestila, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije dne 22. maja 2003 (3). |
3. NADALJNJI POSTOPEK
(4) |
Po uvedbi začasnih protidampinških dajatev za uvoz PET-a iz zadevnih držav so vse stranke prejele razkritje dejstev in premislekov, na katerih je temeljila začasna uredba. Vsem strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem naj podajo stališča v povezavi s tem razkritjem. |
(5) |
Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za ustno zaslišanje. Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene, kjer se je to štelo za primerno. |
(6) |
Nadalje so službe Komisije razkrile vsa bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala priporočiti uvedbo dokončnih protidampinških dajatev in dokončnega pobiranja znaskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Zainteresiranim strankam je bilo po tem razkritju odobreno obdobje, v katerem naj podajo stališča. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, je bil predlog za dokončno protidampinško dajatev ustrezno spremenjen, kjer se je to štelo za primerno. |
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK
(7) |
Treba je opozoriti, da je v uvodni izjavi 14 začasne uredbe zadevni izdelek definiran kot polietilentereftalat z viskoznim številom 78 ml/g ali več po standardu ISO 1628-5, trenutno razvrščen pod oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz zadevnih držav. |
(8) |
Poleg tega je v uvodni izjavi 18 začasne uredbe navedeno, da je Komisija ugotovila, da sta PET, proizveden v industriji Skupnosti in prodan na trgu Skupnosti, ter PET, proizveden v zadevnih državah in izvožen v Skupnost, podobna izdelka, saj ni našla nobenih razlik med osnovnimi fizikalnimi in kemičnimi lastnostmi in uporabami različnih obstoječih vrst PET-a. |
(9) |
Če ni pripomb glede opredelitve zadevnega izdelka in podobnega izdelka, se potrdijo vsebina in začasni zaključki uvodnih izjav 14 in 18 začasne uredbe. |
C. DAMPING
1. SPLOŠNA METODOLOGIJA
(10) |
Splošna metodologija, ki se uporablja za ugotavljanje, ali gre pri uvozu zadevnega izdelka v Skupnost za damping, je opisana v uvodnih izjavah 19 do 34 začasne uredbe. |
1.1. Normalna vrednost
(11) |
Ob odsotnosti pripomb se potrdijo začasne ugotovitve glede normalne vrednosti, kot je določena v uvodnih izjavah 20 do 27 začasne uredbe. |
1.2. Izvozna cena
(12) |
Več podjetij je dokazovalo, da so menjalni tečaji, ki jih je Komisija uporabljala v svojih začasnih ugotovitvah, nepravilni, niso prihajali iz zanesljivega javnega vira, in trdilo, da morajo ti menjalni tečaji prihajati iz uradnega preverljivega vira. |
(13) |
Te trditve so bile temeljito preiskane in po preverjanju je bilo ugotovljeno, da je prišlo do nekaterih napak pri menjalnih tečajih, ki jih je uporabljala Komisija v svojih začasnih ugotovitvah. Zato so bili izračuni revidirani na podlagi mesečnega povprečja menjalnih tečajev, ki jih objavlja (i) Komisija za vse menjave, ki vključujejo evro (EUR); (ii) Ameriška centralna banka za vse menjave med ameriškim dolarjem (USD), kitajskim juanom (CNY) in hongkonškim dolarjem (HKD); in (iii) Kitajska centralna banka za menjave med HKD in CNY. Vsi ti menjalni tečaji se uporabljajo, tako kot so se uporabili v začasnih izračunih, na podlagi mesečnih povprečnih menjalnih tečajev, ki veljajo v mesecu, ko je izdana prodajna faktura. |
1.3. Primerjava
(14) |
Ob odsotnosti pripomb glede osnove, na kateri so bile primerjane normalne vrednosti in izvozne cene, se potrdi uvodna izjava 30 začasne uredbe. |
1.4. Stopnja dampinga
(15) |
Ob odsotnosti pripomb se potrdijo uvodne izjave 31 do 34 začasne uredbe glede metodologije, ki se uporablja za izračun stopnje dampinga. |
2. AVSTRALIJA
(16) |
Samo eden od dveh sodelujočih proizvajalcev-izvoznikov je predložil stališča po uvedbi začasnih ukrepov. |
2.1. Normalna vrednost
(17) |
Ob odsotnosti pripomb se potrdijo začasne ugotovitve glede normalne vrednosti, kot je določena v uvodni izjavi 36 začasne uredbe. |
2.2. Izvozna cena
(18) |
Ob odsotnosti drugih pripomb, poleg tistih omenjenih v zgornjih uvodnih izjavah 12 in 13, se potrdi metodologija, ki je opisana v uvodni izjavi 37 začasne uredbe. |
2.3. Primerjava
(19) |
En proizvajalec-izvoznik je trdil, da Komisija v svojih začasnih ugotovitvah ni upoštevala različnih dodatkov zaradi poprodajne tehnične pomoči in stroškov trženja. Trditev glede tehnične pomoči je bila sprejeta po preverjanju v skladu s členom 2(10)(h) osnovne uredbe. Trditev glede stroškov trženja je bila sprejeta po preverjanju v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe. |
2.4. Stopnja dampinga
(20) |
Ob odsotnosti pripomb se potrdijo ugotovitve v uvodnih izjavah 39 do 41 začasne uredbe glede metodologije, ki se uporablja za izračun stopnje dampinga. |
(21) |
Dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na mejah Skupnosti, so:
|
3. PAKISTAN
(22) |
Oba sodelujoča proizvajalca-izvoznika sta po uvedbi začasnih ukrepov predložila stališča, kjer sta trdila, da ju ne bi smeli obravnavati kot dve ločeni, čeprav povezani stranki, temveč, na podlagi njunega odnosa, kot enotnega proizvajalca-izvoznika in da je posledično potrebno narediti samo en dampinški izračun. |
(23) |
Ta zahteva je bila podrobno proučena na podlagi argumentov, ki sta jih razvila ta dva proizvajalca-izvoznika po začasnih ugotovitvah. |
(24) |
Ugotovljeno je bilo, da so posebne značilnosti odnosa med zadevnima podjetjema in zelo tesne povezave med njunim delovanjem takšne, da jih razlikuje od tipične situacije dveh povezanih podjetij. Upoštevane so bile zlasti znatne finančne povezave med obema proizvajalcema-izvoznikoma, dejstvo, da zadevni izdelek prodajata pod isto blagovno znamko, dejstvo, da imata skupne upravne prostore in organizacijo, kot tudi oddelek za trženje. Poleg tega imata v glavnem skupne uslužbence in direktorje ter skupni načrt proizvodnje. Kombinacija vseh teh elementov se smatra kot zadostna, da se pod temi posebnimi okoliščinami oba proizvajalca-izvoznika obravnava kot enoten proizvajalec-izvoznik v pakistanski PET dejavnosti, namesto kot dve ločeni podjetji. Zaradi vseh teh elementov je bilo sprejeto stališče, da je zahteva upravičena. |
3.1. Normalna vrednost
(25) |
Na podlagi zgoraj navedenega je bila splošna metodologija, opisana v uvodnih izjavah 20 do 34 začasne uredbe, uporabljena za enotnega proizvajalca-izvoznika, metodologija, opisana v uvodnih izjavah 43 in 44 začasne uredbe, pa je bila revidirana. |
(26) |
Komisija je za enotnega proizvajalca-izvoznika najprej ugotovila, ali je njegova skupna domača prodaja zadevnega izdelka reprezentativna v primerjavi z njegovo skupno izvozno prodajo v Skupnost. Skladno s členom 2(2) osnovne uredbe se domača prodaja smatra za reprezentativno, če je celotni domači obseg prodaje vsakega proizvajalca-izvoznika vsaj 5 % njegovega celotnega izvoznega prodajnega obsega v Skupnosti. |
(27) |
Nadalje je Komisija identificirala tiste vrste PET-a, ki jih doma prodaja enotni proizvajalec-izvoznik, ki je imel skupno reprezentativno domačo prodajo, in ki so identične ali neposredno primerljive z vrstami, ki se prodajajo za izvoz v Skupnost. |
(28) |
Za vsako vrsto, ki jo enotni proizvajalec-izvoznik prodaja na domačem trgu, za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto PET-a, ki se prodaja za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za potrebe člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste PET-a se je zdela dovolj reprezentativna, če je skupni domači obseg prodaje te vrste PET-a v OP predstavljal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljive vrste PET-a izvoženega v Skupnost. |
(29) |
Narejena je bila tudi presoja, ali je mogoče za domačo prodajo vsake vrste PET-a smatrati, da je bila narejena v običajnem poteku trgovanja, tako da je bil ugotovljen delež dobičkonosnih prodaj neodvisnim strankam obravnavane vrste PET-a, skladno z uvodnimi izjavami 23 in 24 začasne uredbe. |
(30) |
Kjer ni bilo mogoče uporabiti domačih cen za posamezno vrsto, ki jo prodaja enotni proizvajalec-izvoznik, je morala biti uporabljena konstruirana normalna vrednost. |
(31) |
Posledično, skladno s členom 2(3) osnovne uredbe, je bila normalna vrednost konstruirana tako, da so bili, po potrebi prilagojenemu tehtanemu povprečju proizvodnih stroškov izvoznih vrst, prišteti razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu „PSA stroški“) ter za razumno stopnjo dobička. V ta namen je Komisija presodila, ali so podatki o PSA stroških in dobičku enotnega proizvajalca-izvoznika na domačem trgu zanesljivi. |
(32) |
Dejanski domači PSA stroški so bili ugotovljeni kot zanesljivi, če je bil skupni obseg domače prodaje enotnega proizvajalca–izvoznika reprezentativni v primerjavi z obsegom izvozne prodaje v Skupnost. Domača stopnja dobička je bila ugotovljena na podlagi domače prodaje tistih vrst, ki so bile prodane v običajnem poteku trgovanja. V ta namen je bila uporabljena metodologija iz uvodne izjave 23 začasne uredbe. |
(33) |
Za dve vrsti PET-a, ki ga izvaža enotni proizvajalec-izvoznik, je Komisija lahko določila normalno vrednost na podlagi plačanih in plačljivih cen v običajnem poteku trgovanja z neodvisnimi strankami na domačem trgu, skladno s členom 2(1) osnovne uredbe. Za tri vrste PET-a, za katere je bilo ugotovljeno, da domača prodaja ni reprezentativna, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost, skladno s členom 2(3) osnovne uredbe. |
3.2. Izvozna cena
(34) |
Vsa prodaja zadevnega izdelka enotnega proizvajalca-izvoznika na trgu Skupnosti je bila neodvisnim strankam v Skupnosti. Posledično je bila izvozna cena določena skladno s členom 2(8) osnovne uredbe, na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen. |
3.3. Primerjava
(35) |
Da bi zagotovili pravično primerjavo, so bile skladno s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike med faktorji, ki so dokazano vplivale na cene in primerljivost cen. Na tej podlagi so bile odobrene olajšave za razlike v stroških prevoza, zavarovanja in ravnanja, provizijah, kreditih in drugih faktorjih. |
3.4. Stopnja dampinga
(36) |
Kot predpisuje člen 2(11) osnovne uredbe, je bila tehtana povprečna normalna vrednost za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki ga je v Skupnost izvozil enotni proizvajalec-izvoznik, primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno za vsako ustrezno vrsto zadevnega izdelka. |
(37) |
Stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF na mejah Skupnosti, je bila v luči zgoraj opisanih vprašanj pregledana in njena vrednost postavljena na 1,6 %, tj. pod de minimis pragom, kot je določen v členu 9(3) osnovne uredbe. |
4. LJUDSKA REPUBLIKA KITAJSKA („LRK“)
4.1. Tržno gospodarska obravnava („TGO“)
(38) |
Štiri podjetja, ki jim nista bili odobreni ne TGO ne individualna obravnava („IO“), so predložila stališča, kjer so ponovila trditve, omenjene v uvodnih izjavah 57 do 73 začasne uredbe. Vendar nobeno od njih ni predložilo dokazov, ki bi vodila v nasprotne zaključke, kot so ta v začasni uredbi. Zato se potrdijo odločitev, da se tem štirim sodelujočim proizvajalcem-izvoznikom ne odobri TGO, in ugotovitve v zgoraj omenjenih uvodnih izjavah začasne uredbe. |
(39) |
Po prejemu pripomb ni bilo mogoče izračunati individualne stopnje za eno od podjetij, ki mu je bila odobrena le IO, saj se njegov izvoz zadevnega izdelka v EU v času OP ni štel za trgovinsko znatne količine. Drugo podjetje, ki mu je bila odobrena IO in katerega zahteva za TGO je bila zavrnjena na podlagi neizpolnjevanja kriterija 2 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, je tudi predložilo stališča, v katerih je ponovno zahteval odobritev TGO. Vendar ni bilo predloženih dodatnih dokazov takšne narave, ki bi nasprotovali zaključkom iz začasne uredbe. Posledično se za to podjetje potrdi zaključek iz uvodne izjave 68 začasne uredbe. |
4.2. Individualna obravnava
(40) |
Eno od štirih podjetij, ki jim nista bila odobreni ne TGO ne IO, je kljub temu trdilo, da so bili izpolnjeni vsi pogoji za odobritev IO. Toda glede na to, da niso bili podani nobeni novi dokazi, se potrdi zaključek iz uvodne izjave 76 in zahteva se zavrne. |
4.3. Normalna vrednost
4.3.1. Določitev normalne vrednosti za vse proizvajalce-izvoznike, ki jim ni odobrena TGO
a) Analogna država
(41) |
Proizvajalci-izvozniki so ponovili svoj ugovor na izbiro Združenih držav Amerike („ZDA“) kot analogne države. Njihovi glavni argumenti so bili razlika v kulturnem in gospodarskem razvoju, razlike v stroških in dejstvo, da bi bili državi kot sta Pakistan in Republika Južna Koreja („Koreja“) mnogo bolj primerni kot ZDA. |
(42) |
Kot prvo, razlike v kulturnem razvoju se pri izboru analogne države smatrajo za nepomembne, saj naj bi analogna država odsevala razmere tržnega gospodarstva, in ne primerljivih stopenj kulturnega razvoja. |
(43) |
Glede uporabe države z drugačnim gospodarskim razvojem je treba omeniti, da v skladu z opredelitvijo država z netržnim gospodarstvom ali država v prehodu nima enakih gospodarskih značilnosti kot država s tržnim gospodarstvom. Takšna razlika v gospodarskem razvoju med analogno državo in državo z netržnim gospodarstvom ali državo v prehodu ni nenavadna. To pa ne preprečuje izbora ZDA kot analogne države, dokler se smatra za bolj primerno. |
(44) |
Glede razlike v stroških opozarjamo, da ni bila ugotovljena nobena pomembna razlika med cenami, ki jih proizvajalci v ZDA in LRK plačujejo za glavno surovino (PTA), ki predstavlja najpomembnejši del stroškov proizvodnje PET-a. |
(45) |
Nekateri proizvajalci-izvozniki so poudarili dejstvo, da so stroški dela v ZDA mnogo višji kot v LRK, medtem ko so stroški dela v Pakistanu in Koreji bolj primerljivi s kitajskimi stroški dela. V teh okoliščinah so ti proizvajalci menili, da bi bila Pakistan ali Koreja bolj primerni analogni državi kot ZDA. |
(46) |
Kot je omenjeno v uvodni izjavi 43 zgoraj, je mogoče državi z netržnim gospodarstvom ali državi v prehodu za analogno državo izbrati državo z drugačno stopnjo gospodarskega razvoja. Na podoben način se stroški dela, ki odražajo stanje gospodarskega razvoja države, sami po sebi ne smatrajo za ustrezen kriterij. V tem primeru, z vidika izredno majhnega deleža stroškov dela v celotnih stroških proizvodnje (tj. manj kot 3 % celotnih stroškov proizvodnje) v primerjavi s stroški PTA-ja (več kot 60 % celotnih stroškov proizvodnje), se ta kriterij ni smatral za dovolj pomembnega, da bi izbrali Pakistan ali Korejo za analogno državo namesto ZDA. Nadalje, z vidika ravni konkurence v izbrani analogni državi in reprezentativnosti domače prodaje neodvisnim strankam v analogni državi v primerjavi s kitajskim izvozom PET-a, sta se zdela Pakistan in Koreja manj primerna kot ZDA, kakor je razloženo v uvodnih izjavah 78 do 86 začasne uredbe. Zahteva je torej zavrnjena. |
(47) |
Ob odsotnosti drugih pripomb glede analogne države se potrdi izbira ZDA. |
b) Določitev normalne vrednosti
(48) |
Ob odsotnosti pripomb glede določitve normalne vrednosti se potrdi metodologija opisana v uvodnih izjavah 87 in 88 začasne uredbe. |
4.3.2. Določitev normalne vrednosti za proizvajalce-izvoznike, ki jim je odobrena TGO
(49) |
Dva proizvajalca-izvoznika sta trdila, da je Komisija dvakrat štela znesek povračila dajatev v stroških proizvodnje in sta svojo trditev utemeljila z dokazilnimi listinami. Na podlagi novih dokazov je bila zahteva sprejeta in izračun stroškov proizvodnje je bil za zadevni podjetji skladno ustrezno popravljen. Eden od teh proizvajalcev-izvoznikov je tudi trdil, da so bili nekateri popravki izpuščeni ali nepravilno uporabljeni. Po preverjanju je bila trditev sprejeta z eno izjemo, ki se tiče stroškov kredita. Za slednje se potrdi metodologija, ki jo je Komisija uporabljala v predhodni fazi in ki je opisana v uvodnih izjavah 89 do 91 začasne uredbe. |
4.4. Izvozne cene
(50) |
Dva proizvajalca-izvoznika sta izpodbijala menjalne tečaje, ki jih je uporabila Komisija. Kot je bilo razloženo v uvodnih izjavah 12 in 13 zgoraj, je ta zahteva sprejeta. |
4.5. Primerjava
(51) |
Ob odsotnosti pripomb na osnovo, na kateri so bile primerjane normalna vrednost in izvozne cene, in na popravke, ki so bili narejeni, da se zagotovi pravična primerjava med izvoznimi cenami in normalno vrednostjo, se potrdi začasen zaključek iz uvodne izjave 93 začasne uredbe. |
4.6. Stopnja dampinga
4.6.1. Za sodelujoče proizvajalce-izvoznike, ki jim je bila odobrena TGO/IO
(52) |
Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na mejah Skupnosti, ki so bile v luči zgoraj opisanih vprašanj pregledane, sedaj znašajo:
|
4.6.2. Za vse ostale proizvajalce-izvoznike
(53) |
Eden od proizvajalcev-izvoznikov je trdil, da izračun protidampinške dajatve za vse sodelujoče proizvajalce-izvoznike, ki jim ni bila odobrena ne TGO ne IO, pomeni individualno dajatev za vsako od teh podjetij. Natančneje je ta proizvajalec-izvoznik trdil, da bi morali vsi sodelujoči proizvajalci-izvozniki, ki jim ni bila odobrena ne TGO ne IO, plačevati enake zneske dajatve. |
(54) |
V predhodni fazi so imela ta podjetja enako stopnjo dampinga kot odstotek vrednosti CIF. Vendar pa je izračun posebne dajatve na tono, na podlagi vrednosti CIF uvoza za vsako od teh podjetij, vodil do različnih zneskov dajatev. Natančneje, posebne dajatve v višini 188 EUR na tono in 191 EUR na tono so bile določene za dva proizvajalca-izvoznika. Višina posebne dajatve na tono je bila popravljena za izračun dokončne dajatve na sledeč način: individualna stopnja dampinga sodelujočega proizvajalca-izvoznika je bila izračunana s primerjavo tehtanega povprečja normalne vrednosti, ugotovljenega za analogno državo, in tehtanega povprečja izvozne cene, kot so ga sporočili zadevni proizvajalci-izvozniki. Povprečna stopnja dampinga je bila nato izračunana kot tehtano povprečje individualnih stopenj dampinga, določenih za proizvajalce-izvoznike, ki jim ni bila odobrena ne TGO ne IO. Posebna dajatev na tono je bila izračunana z uporabo te posamezne stopnje dampinga na tehtanem povprečju vrednosti CIF na tono, ugotovljene za ta podjetja. Če bi bila zgoraj opisana metodologija uporabljena v predhodni fazi, bi začasna posebna dajatev na tono za vse proizvajalce-izvoznike, ki jim ni bila odobrena ne TGO ne IO, znašala 183 EUR. V kolikor so bile dajatve, ki jih je uvedla začasna uredba, višje od tega zneska, razlika ne sme biti dokončno pobrana. |
(55) |
Na tej osnovi dokončna raven dampinga za celo državo znaša 22,9 % cene CIF na meji Skupnosti. |
D. ŠKODA
1. PROIZVODNJA SKUPNOSTI
(56) |
Ob odsotnosti novih predloženih informacij se potrdi osnova za izračun skupne proizvodnje Skupnosti iz uvodnih izjav 100 do 101 začasne uredbe. |
2. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI
(57) |
Ob odsotnosti novih predloženih informacij, se potrdi opredelitev industrije Skupnosti iz uvodne izjave 102 začasne uredbe. |
3. PORABA SKUPNOSTI
(58) |
Ob odsotnosti novih predloženih informacij se potrdi izračun porabe Skupnosti iz uvodnih izjav 103 do 106 začasne uredbe. |
4. UVOZ V SKUPNOST IZ ZADEVNIH DRŽAV
4.1. Kumulativna ocena učinkov zadevnega dampinškega uvoza – tržni deleži dampinškega uvoza
(59) |
Kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi 52 zgoraj, je bilo ugotovljeno, da eden od proizvajalcev-izvoznikov iz LRK ni prodajal po dampinških cenah v OP. Nadalje, in kot je omenjeno v uvodni izjavi 37 zgoraj, je stopnja dampinga za proizvajalce-izvoznike iz Pakistana pod de minimis pragom. Posledično morajo biti izvozni obsegi za te proizvajalce-izvoznike odšteti od celotnega obsega uvoza iz zadevnih držav. Spreminjanje dampinškega uvoza iz zadevnih držav, kot podano v uvodni izjavi 108 začasne uredbe, je torej sledeče:
|
(60) |
Ob odsotnosti novih predloženih informacij, iz zgornjih podatkov sledi, da so kljub upoštevanju odštetja nedampinškega uvoza, kot je razloženo v uvodni izjavi 59, še vedno sprejeti kriteriji iz člena 3(4) osnovne uredbe glede kumulacije uvoza s poreklom iz LRK in Avstralije. Tako odštetje nedampinškega uvoza ne vpliva na ugotovitve glede primernosti kumulativnega ocenjevanja učinkov zadevnega dampinškega uvoza, kot je opisan v začasni uredbi, zlasti v luči dejstva, da je raven nelojalnega nižanja cen, ugotovljena v začasni uredbi, skladna z ravnijo nelojalnega nižanja cen pri proizvajalcih-izvoznikih preostalih po odštetju nedampinškega uvoza. Na koncu se potrdi tržni delež dampinškega uvoza iz Avstralije iz uvodnih izjav 107 do 110 začasne uredbe. |
(61) |
Ob odsotnosti novih predloženih informacij poleg zgornjih se potrdijo ugotovitve glede kumulativne ocene učinkov zadevnega dampinškega uvoza in tržnega deleža tega uvoza iz uvodnih izjav 107 do 111 začasne uredbe. |
4.2. Cene uvozov in nelojalno nižanje cen
(62) |
Treba je opozoriti, da je Komisija v svojih začasnih ugotovitvah, kot je določeno v uvodnih izjavah 112 do 114 začasne uredbe, primerjala cene izdelka franko tovarna industrije Skupnosti s cenami proizvajalcev-izvoznikov v zadevnih državah na CIF meje Skupnosti, ob upoštevanju carin in s prilagoditvijo za stroške ravnanja in različne stopnje trgovine. |
(63) |
Na podlagi novih CIF cen na meji Skupnosti, izračunanih za proizvajalce-izvoznike v Avstraliji (glej uvodno izjavo 21) in LRK (glej uvodno izjavo 52), in zaradi uporabe novih menjalnih tečajev (glej uvodne izjave 12 do 13), so bile izračunane nove stopnje nelojalnega nižanja cen. |
(64) |
Nove stopnje, za katere se pri uvozu zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav nelojalno nižajo povprečne cene industrije Skupnosti, izražene kot odstotek le-teh, znašajo:
|
(65) |
Razlike v primerjavi z ravnijo nelojalnega nižanja cen proizvajalcev-izvoznikov v Avstraliji in LRK, ki je predstavljena v uvodni izjavi 113 začasne uredbe, se smatrajo za neznatne. Zaključek na osnovi ravni nelojalnega nižanja cen v začasni uredbi se potrdi. |
(66) |
Nekateri proizvajalci-izvozniki so trdili, da so prilagoditve za stroške ravnanja in različne stopnje trgovine (1 %) nezadostne. Ti proizvajalci-izvozniki trdijo, da te prilagoditve niso zadostne, da bi pokrile dejanske stroške uvoza blaga. |
(67) |
Vendar pa so bile te prilagoditve narejene na podlagi dejanskih informacij zbranih med preiskavo. Ob odsotnosti novih dokazov, da je stopnja prilagoditve nepravilna, tj. da ne temelji na zbranih dejstvih, je ugovor proizvajalcev-izvoznikov zavrnjen. Stopnja prilagoditve iz začasne uredbe se potrdi. |
(68) |
Ob odsotnosti dodatnih predloženih informacij se potrdijo ugotovitve glede cen uvoza in nelojalnega nižanja cen iz uvodnih izjav 112 do 114 začasne uredbe. |
5. POLOŽAJ INDUSTRIJE SKUPNOSTI
(69) |
Opozarja se, da je v uvodni izjavi 147 začasne uredbe Komisija začasno zaključila, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(4) osnovne uredbe. |
(70) |
Mnogi proizvajalci-izvozniki so izrazili dvome o razlagi podatkov, ki se nanašajo na položaj industrije Skupnosti in so predstavljeni v uvodnih izjavah 117 do 144 začasne uredbe. Izjavili so, da podatki ne kažejo na nobeno znatno škodo. Ti proizvajalci-izvozniki so trdili, da podatki kažejo na močno povečanje obsega proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, obsega prodaje in povprečnih cen od začetka obdobja, ki se upošteva 1999, kar naj bi vodilo k zaključku, da industrija Skupnosti ni utrpela znatne škode. |
(71) |
Proizvajalci-izvozniki so poudarili tudi dejstvo, da se je poraba v obdobju, ki se upošteva, povečala za 37 % (uvodna izjava 106 začasne uredbe). Trdili so, da je, če industrija Skupnosti v teh ugodnih okoliščinah ni uspela doseči ravni učinkovitosti, ki bi ji zagotovila trajnostno stopnjo dobička, navkljub uvozu iz tretjih držav, to potrebno pripisati dejavnikom znotraj industrije Skupnosti in ne konkurenčnemu uvozu. |
(72) |
Opominja se, da nobeden od proizvajalcev-izvoznikov ni izrazil dvomov o samih podatkih, ki se nanašajo na položaj industrije Skupnosti, temveč le v njihovo razlago. |
(73) |
Pri analizi razvoja gospodarskih kazalcev industrije Skupnosti med letom 1999 in OP ne smemo pozabiti, da je bila leta 1999 industrija v resni depresiji z izgubami v višini 16,4 % zaradi dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana in Tajske. |
(74) |
Kot je navedeno v uvodni izjavi 129 začasne uredbe, so bile leta 2000 uvedene protidampinške dajatve za uvoz zadevnega izdelka iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana in Tajske (4). |
(75) |
Po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2000 se je trg Skupnosti stabiliziral in gospodarski kazalci industrije Skupnosti so se izboljšali kot posledica uvedenih ukrepov. Komisija je to poudarila v uvodni izjavi 143 začasne uredbe, kjer je zaključila, da se je do leta 2001 industrija Skupnosti opomogla od preteklega dampinga. |
(76) |
V teh okoliščinah je za merjenje učinka dampinškega uvoza iz zadevnih držav potrebno ustrezne gospodarske kazalce posebej pregledati od časa, ko se je industrija Skupnosti popolnoma opomogla od preteklega dampinga, kar v tem primeru pomeni od leta 2001. Ob pregledu ustreznih gospodarskih kazalcev od leta 2001 je razvidno, da je v nasprotju z zgornjimi stališči, toda tako kot je Komisija že ugotovila v svojih začasnih ugotovitvah (uvodne izjave 135 in 146 začasne uredbe), industrija Skupnosti izkazala znaten upad dobička, padec cen in znatno izgubo tržnega deleža, zlasti od leta 2002 in v OP. |
(77) |
Ob odsotnosti drugih predloženih informacij poleg zgornjih, se potrdijo ugotovitve glede položaja industrije Skupnosti v uvodnih izjavah 117 do 144 začasne uredbe. |
6. ZAKLJUČEK
(78) |
Glede na zgoraj navedeno je zaključeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
E. VZROČNA ZVEZA
1. UČINEK DAMPINŠKEGA UVOZA
(79) |
Treba je opozoriti, da je v uvodnih izjavah 150 do 153 začasne uredbe Komisija zaključila, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
(80) |
Ker je bilo ugotovljeno, da eden od proizvajalcev-izvoznikov iz LRK ni prodajal po dampinških cenah in da je stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev-izvoznikov iz Pakistana pod de minimis pragom, se je izvozni obseg teh proizvajalcev-izvoznikov odštel od učinkov dampinškega uvoza. |
(81) |
Izvoz zadevnega kitajskega proizvajalca-izvoznika v Skupnost je predstavljal manj kot 5 % obsega uvoza s poreklom iz LRK v OP (manj kot 1 % tržnega deleža porabe Skupnosti). Zato se smatra, da odštetje izvoza tega izvoznika le neznatno vpliva na vzročno zvezo, ki je bila ugotovljena v preiskavi, ki je vodila v začasno uredbo. |
(82) |
Izvoz sodelujočih proizvajalcev-izvoznikov iz Pakistana v Skupnost je predstavljal 4 % tržnega deleža porabe Skupnosti v OP in se zato smatra kot pomemben. Vendar je v primerjavi s skupnim uvozom iz zadevnih držav Pakistan predstavljal le 33,4 % skupnega uvoza zadevnih držav, tj. 66,7 % uvoza iz zadevnih držav je bilo vseeno prodanih po stopnji dampinga nad de minimis pragom. Zato se smatra, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Avstralije in LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
(83) |
Nekateri proizvajalci-izvozniki so trdili, da obstaja pozitivna korelacija med cenami industrije Skupnosti in proizvajalcev-izvoznikov in da se povečanja in padci cen dogajajo hkrati. Ti proizvajalci–izvozniki so trdili, da padci cen, ki jih je utrpela Skupnost v zadnjih dveh letih, niso bili posledica konkurence dampinškega uvoza, temveč so bili prilagoditve na spremenjene stroške surovin. |
(84) |
Treba je opozoriti, da približno dve tretjini stroškov proizvodnje predstavljajo surovine (glej uvodno izjavo 162 začasne uredbe). V tem kontekstu, ker so tako proizvajalci-izvozniki kot tudi industrija Skupnosti odvisni od istih surovin, se smatra, da vprašanje, ali cene hkrati reagirajo na spremembe v osnovni strukturi stroškov, samo po sebi ni relevantno. V vsakem primeru pa, kot bo pokazano v nadaljevanju, analiza dejanskih cen ne potrjuje nobene pozitivne korelacije. |
(85) |
Uvodne izjave 162 do 172 začasne uredbe vsebujejo natančno analizo možnega prispevanja stroškov surovin k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Nadalje naj omenimo, da analiza cen dampinškega uvoza iz zadevnih držav po letu 2001, ko si je industrija Skupnosti opomogla od preteklega dampinga, kaže sledeče:
|
(86) |
Medtem ko povišanje cen uvoza iz LRK (+ 4,5 %) sovpada z razvojem cen glavne surovine (PTA) v istem obdobju (+ 5,1 % (glej uvodno izjavo 168 v začasni uredbi), pa so cene uvoza s poreklom iz Avstralije v istem obdobju padle. Cene industrije Skupnosti so se v istem obdobju povečale za manj kot 1 %. Zato je nemogoče zaključiti, da je obstajala pozitivna korelacija med cenami industrije Skupnosti in proizvajalcev-izvoznikov, saj razvoj cen v treh državah ni skladen. V tem kontekstu je potrebno tudi opozoriti, da je Komisija ugotovila znatno nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Skupnosti s strani vseh proizvajalcev-izvoznikov tekom svoje preiskave. |
(87) |
Ob odsotnosti dodatnih predloženih informacij se potrdi zaključek glede učinkov dampinškega uvoza v uvodnih izjavah 150 do 153 začasne uredbe. Potrebno pa je omeniti, da je bilo za enega od proizvajalcev-izvoznikov iz LRK, za katerega je bilo v začasni uredbi ugotovljeno, da gre za dampinški izvoz, naknadno ugotovljeno, da ni prodajal po dampinških cenah. Nadalje je bilo ugotovljeno, da je stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev-izvoznikov v Pakistanu, za katere je bilo v začasni uredbi ugotovljeno, da gre za dampinški izvoz, pod de minimis pragom. Učinek tega izvoza se torej ne more vrednotiti kot učinek dampinškega uvoza, ampak kot učinek drugih dejavnikov. |
2. UČINEK DRUGIH DEJAVNIKOV
(88) |
Ker je bilo ugotovljeno, da eden od proizvajalcev-izvoznikov iz LRK ni izvažal po dampinških cenah v OP in da je bila stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev-izvoznikov iz Pakistana pod de minimis pragom, je potrebno obseg izvoza teh proizvajalcev-izvoznikov odšteti od skupnega obsega dampinškega uvoza. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da so cene teh proizvajalcev-izvoznikov znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Skupnosti. Kot je bilo omenjeno v uvodnih izjavah 81 in 82, je obseg nedampinškega uvoza iz zadevnih držav predstavljal med 4 % in 5 % porabe Skupnosti. Zato je nemogoče izključiti možnost, da so izvoz tega proizvajalca-izvoznika iz LRK in sodelujočih proizvajalcev-izvoznikov iz Pakistana tudi znatno prispevali k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
(89) |
Nekateri izvozniki so trdili, da Komisija ni dovolj preiskala učinka depreciacije USD in RMB glede na EUR. Ti izvozniki so trdili, da so zaradi depreciacije USD in RMB glede na EUR v OP izvozniki povečali svoje tržne deleže v Skupnosti s tem, da so obdržali svoje cene v USD, kar je efektivno pomenilo znižanje cene izražene v EUR. Na podlagi navedenega so proizvajalci-izvozniki izrazili dvom, ali je bila znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, posledica dampinškega uvoza ali uvoza po nižjih cenah kot posledica menjalnih tečajev. |
(90) |
Nihanja tečajev se sama po sebi običajno ne upoštevajo v protidampinških preiskavah, saj niso trajne narave. Kljub temu so učinki nihanja tečajev dejansko vključeni v analizo, v kolikor so vplivali na cene surovin, ki jih je porabila industrija Skupnosti (uvodne izjave 162 do 173 v začasni uredbi), in na cene dampinškega uvoza (uvodne izjave 150 do 153 v začasni uredbi). |
(91) |
Treba je opozoriti, da so bile tekom preiskave ugotovljene znatne stopnje dampinga s strani izvoznikov iz Avstralije in LRK (glej uvodno izjavo 21 in 52). Nadalje se opozarja, da je bila ugotovljena tudi znatna stopnja nelojalnega nižanja cen industrije Skupnosti s strani proizvajalcev-izvoznikov iz Avstralije in LRK (glej uvodno izjavo 64). |
(92) |
Nemogoče je izključiti možnost, da so nedampinški uvoz s poreklom iz LRK in izvozi s poreklom iz sodelujočih proizvajalcev-izvoznikov v Pakistanu, katerih stopnja dampinga je bila ugotovljena pod de minimis pragom, pripomogli k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar ta učinek ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo, ki jo je ugotovila začasna uredba, med dampinškim uvozom v zadevnih državah in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Zato se ob odsotnosti novih predloženih podatkov potrjujejo zaključki glede učinka dampinškega uvoza iz uvodnih izjav 150 do 153 in glede učinka drugih faktorjev iz uvodnih izjav 154 do 178 začasne uredbe. |
F. INTERES SKUPNOSTI
1. INTERES INDUSTRIJE SKUPNOSTI
(93) |
Ob odsotnosti predloženih informacij, ki bi se nanašale na interes industrije Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 183 do 184 začasne uredbe. |
2. INTERES NEODVISNIH UVOZNIKOV
(94) |
Prejeta je bila ena izjava neodvisnega uvoznika. Nadalje je bilo opravljeno zaslišanje drugega uvoznika (zastopnika). Argumenti prvega uvoznika so se ujemali s proizvajalci-izvozniki in so bili obravnavani v uvodni izjavi 70 zgoraj. Argumenti drugega so obravnavani v nadaljevanju v uvodni izjavi 102, saj se ujemajo z argumenti dveh proizvajalcev mineralne vode. |
(95) |
Ob odsotnosti dodatnih predloženih informacij, ki bi se nanašale na interes neodvisnih uvoznikov, se potrdijo ugotovitve v uvodnih izjavah 185 do 187 začasne uredbe. |
3. INTERES DOBAVITELJEV
(96) |
Ob odsotnosti predloženih informacij, ki bi se nanašale na interes dobaviteljev Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 188 do 189 začasne uredbe. |
4. INTERES UPORABNIKOV
4.1. Uvodne pripombe
(97) |
Način, na katerega je poraba Skupnosti zadevnega izdelka porazdeljena med različnimi tipi uporabnikov, je bil razložen pod naslovom Uvodne pripombe v uvodnih izjavah 190 do 192 začasne uredbe. Ob odsotnosti novih podatkov se potrdi ta opis. |
4.2. Izdelovalci predoblik/plastenk
(98) |
Opozarja se, da Komisija v svojih začasnih ugotovitvah (uvodna izjava 196 začasne uredbe) ni mogla ugotoviti, ali bi bilo v interesu izdelovalcev predoblik/plastenk, da se uvede protidampinške dajatve. Ta zaključek temelji na dejstvu, da sta dva sodelujoča izdelovalca predoblik/plastenk podpirala uvedbo protidampinških ukrepov, medtem ko jim je Združenje izdelovalcev plastike nasprotovalo. |
(99) |
Po uvedbi začasnih protidampinških ukrepov Združenje izdelovalcev plastike ni predložilo nobenih novih stališč, niti ni zaprosilo za zaslišanje. Na podlagi tega ni mogoče zaključiti, da interesi izdelovalcev predoblik/plastenk predstavljajo utemeljen razlog proti protidampinškim ukrepom. Ugotovitve iz uvodnih izjav 193 do 195 se potrdijo. |
4.3. Proizvajalci mineralnih in izvirskih vod
(100) |
Po razkritju osnove, na kateri so bili uvedeni začasni ukrepi, je bila odpravljena napaka pri pisanju s tem, da je L’Européenne D’embouteillage vključen na seznam sodelujočih uporabnikov. Ta uporabnik je nasprotoval uvedbi začasnih ukrepov. Posledično sta dva proizvajalca mineralnih in izvirskih vod in ne eden nasprotovala uvedbi protidampinških ukrepov, medtem ko sta se dva druga strinjala. |
(101) |
Opozarja se, da je v preiskavi, ki je vodila v uvedbo začasnih dajatev, Komisija glede polnjenja plastenk mineralne vode ugotovila sledeče:
|
(102) |
Po razkritju začasnih ugotovitev sta dva proizvajalca mineralne in izvirske vode in en uvoznik („skupina“) podali skupno izjavo. Skupina je trdila da:
|
(103) |
Glede trditve skupine, da zvišanja cen PET-a ne bi bilo mogoče prenesti na naslednjo raven uporabnikov (tj. trgovcev na drobno, končnih uporabnikov in v primeru izdelovalcev predoblik/plastenk na proizvajalce brezalkoholnih pijač), ta trditev ni bila utemeljena. Poleg tega se tekom preiskave ni javil noben trgovec na drobno niti potrošniška organizacija. Argument se torej zavrne. |
(104) |
Glede domnevnega precenjevanja maloprodajne cene s strani Komisije v začasni uredbi (kar bi pomenilo podcenjevanje vpliva povišanja cen PET na poproizvodno industrijo), so bile maloprodajne cene ponovno proučene. Ugotovljeno je bilo, da so cene v razponu, ki je bil predstavljen v začasni uredbi. Argument se torej zavrne. |
(105) |
Glede tveganja zunanjega izvajanja del se opozarja, da zdravstveni predpisi glede stekleničenja mineralne vode v principu zahtevajo, da so plastenke izdelane na mestu, kjer so tudi polnjene. V skladu s tem proizvajalci vod sami izdelujejo predoblike plastenk blizu polnilnih linij. Torej bi bilo tveganje zunanjega izvajanja zmogljivosti izdelovanja predoblik/plastenk omejeno na predoblike za proizvajalce brezalkoholnih pijač, ki predstavljajo le 40 % celotne porabe zadevnega izdelka. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 99 zgoraj, ni mogoče zaključiti, da bi interesi izdelovalcev predoblik/plastenk predstavljali utemeljen razlog proti uvedbi protidampinških ukrepov. V teh okoliščinah se zavrne argument skupine o domnevnem tveganju zunanjega izvajanja zmogljivosti izdelovanja predoblik/plastenk. |
(106) |
Ob odsotnosti novih predloženih informacij se potrdi ugotovitve iz uvodnih izjav 197 do 202 začasne uredbe. |
4.4. Proizvajalci brezalkoholnih pijač
(107) |
Ob odsotnosti novih predloženih podatkov glede interesa proizvajalcev brezalkoholnih pijač se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 203 do 206 začasne uredbe. |
4.5. Pomanjkanje PET-a na trgu Skupnosti
(108) |
Ob odsotnosti novih predloženih informacij glede domnevnega pomanjkanja PET-a na trgu Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 207 do 209 začasne uredbe. |
5. ZAKLJUČEK O INTERESU SKUPNOSTI
(109) |
V luči zaključkov začasne uredbe in ob upoštevanju izjav različnih strank se zaključi, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov proti dampinškemu uvozu PET-a s poreklom iz zadevnih držav. |
G. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(110) |
Na podlagi metodologije, razložene v uvodnih izjavah 212 do 215 začasne uredbe, je bila izračunana stopnja odprave škode za ugotavljanje stopnje ukrepov, ki naj se uvedejo. |
(111) |
Ob izračunavanju stopnje škode v začasni uredbi, je bil ciljni dobiček industrije Skupnosti postavljen na 7 %; tj. raven, ki izvira iz preiskave, ki je vodila v uvedbo protidampinških ukrepov na uvoz zadevnega izdelka, med drugim s poreklom iz Indije leta 2000. Ta raven je takrat temeljila na oceni stopnje dobička, ki bi ga industrija Skupnosti lahko pričakovala ob odsotnosti dampinga in stopnji, ki se je šteje za nujno, da se zagotovi sposobnost preživetja industrije. |
(112) |
Vendar pa je bilo med sedanjo preiskavo na podlagi dokazov ugotovljeno, da bi lahko bila ob odsotnosti dampinga dosežena stopnja dobička 7,6 %. Zato se šteje, da je ciljni dobiček 7,6 % bolj primeren za izračun stopnje škode kot 7 %, uporabljen v začasni uredbi. |
(113) |
Ob odsotnosti novih pripomb na to temo se z izjemo zgoraj omenjene spremembe potrdi metodologija iz uvodnih izjav 212 do 215 začasne uredbe. |
1. DOKONČNI UKREPI
(114) |
V luči zgoraj navedenega in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe, se mora uvesti dokončna protidampinška dajatev na stopnji izračunane stopnje dampinga, saj so bile v vseh primerih nižje od stopnje škode. |
(115) |
Na podlagi zgornjega morajo biti dokončne dajatve sledeče:
|
(116) |
Posamezne stopnje protidampinških dajatev v tej uredbi temeljijo na ugotovitvah te preiskave. Zato odražajo stanje, ki ga je ta preiskava ugotovila glede teh podjetij. Te stopnje dajatev (za razliko od dajatev, ki veljajo za celo državo, za „vsa druga podjetja“) torej veljajo izključno za uvoze izdelkov s poreklom v zadevnih državah, ki so jih proizvedla izrecno navedena podjetja. Uvoženi izdelki, ki jih je proizvedlo katerokoli drugo podjetje, ki ni izrecno omenjeno z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s podjetji povezanimi s temi, ki so izrecno navedena, ne morejo koristiti teh stopenj. Za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. |
(117) |
Vse zahteve za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatev (npr. po spremembi imena pravne osebe ali po ustanovitvi novih proizvodnih ali prodajnih entitet) morajo biti nemudoma naslovljene na Komisijo (5) z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti kakršnimikoli spremembami dejavnostmi povezanimi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, ki so povezane npr. s spremembo imena ali novimi proizvodnimi ali prodajnimi entitetami. Če bo potrebno, bo uredba skladno spremenjena tako, da bo posodobljen seznam podjetij, ki so upravičene do individualnih stopnej dajatev. |
(118) |
Kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi 162 začasne uredbe, lahko cene PET-a nihajo skladno z nihanjem cen surove nafte, kar pa samo po sebi ne narekuje višje dajatve. Zato se je štelo za primerno, da se dajatev uvede v obliki določenega zneska na tono. Ti zneski so posledica uporabe protidampinške dajatve na izvozne cene CIF, uporabljene za izračun stopnje odprave škode. |
2. ZAVEZE
(119) |
Po sprejetju začasnih protidampinških ukrepov je eden od sodelujočih proizvajalcev-izvoznikov iz Avstralije ponudil cenovno zavezo skladno s členom 8(1) osnovne uredbe. V tej cenovni zavezi je zadevni proizvajalec-izvoznik ponudil prodajati zadevni izdelek po ali nad cenami, ki odpravijo škodni učinek dampinga. |
(120) |
Komisija je z Odločbo 2004/600/ES (6) sprejela ponujeno zavezo, ki jo je ponudil zadevni proizvajalec-izvoznik. Razlogi za sprejetje zaveze so navedeni v navedeni odločbi. |
3. POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV
(121) |
Glede na obseg ugotovljenih stopenj dampinga in v luči stopnje znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se šteje, da je nujno, da se zneski zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki jih je uvedla Uredba (ES) št. 306/2004, poberejo po stopnji dokončno uvedene dajatve. Kjer so dokončne dajatve višje od začasnih dajatev, se dokončno poberejo le zneski položeni za začasne dajatve. |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz poli(etilen tereftalata) z viskoznim številom 78 ml/g ali več po standardu ISO 1628-5, razvrščen pod oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske in Pakistana.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti za izdelke, ki jih proizvedejo spodaj našteta podjetja, je sledeča:
Država |
Podjetje |
Protidampinška dajatev (EUR/t) |
Dodatna oznaka TARIC |
Avstralija |
Leading Synthetics Pty Ltd |
66 |
A503 |
Novapex Australia Pty Ltd |
128 |
A504 |
|
Vsa ostala podjetja |
128 |
A999 |
|
LRK |
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd, |
184 |
A505 |
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd, |
0 |
A506 |
|
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd, |
157 |
A507 |
|
Far Eastern Industries Shanghai Ltd, |
22 |
A508 |
|
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai, |
184 |
A509 |
|
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. in Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. |
184 |
A511 |
|
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) in Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) |
184 |
A512 |
|
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd |
151 |
A513 |
|
Vsa ostala podjetja |
184 |
A999 |
|
Pakistan |
Gatron (Industries) Ltd |
0 |
A514 |
Novatex Ltd |
0 |
A515 |
|
Vsa ostala podjetja |
0 |
A999 |
3. Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za 16 podjetij iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavne trgovske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami navedenimi v prilogi 1. Kadar taka faktura ni predložena, se uporabi stopnja dajatve, ki velja za vsa druga podjetja.
4. V primerih, ko je blago poškodovano pred sprostitvijo v prosti promet in se torej plačana cena ali cena, ki se plača, razdeli za določitev vrednosti carine na podlagi člena 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993, ki vsebuje določbe o izvajanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (7), se znesek dajatve, izračunan na podlagi zgornjega odstavka 2, zmanjša za delež, ki je sorazmeren porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.
5. Ne glede na določila odstavka 2, se dokončna dajatev ne uporablja pri uvozih, deklariranih za sprostitev v prosti promet skladno z določili člena 2.
6. Razen če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavna določila glede carin.
Člen 2
Uvoz, ki ga podjetja, ki so ponudila zaveze, ki jih je Komisija sprejela in imenovala v Odločbi Komisije 2004/600/ES, deklarirajo za sprostitev v prosti promet, je oproščen protidampinških dajatev, ki jih uvaja člen 1 pod pogojem, da ga je omenjeno podjetje proizvedlo, odpremilo in fakturiralo neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti; in pod pogojem da takšen uvoz spremlja trgovska faktura, ki vsebuje vsaj podatke, ki so našteti v Prilogi 2. Nadalje je oprostitev dajatve pogojena s tem, da je blago, predloženo carini, popolnoma skladno z opisom na trgovski fakturi.
Člen 3
Zneski zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo skladno z Uredbo (ES) št. 306/2004 o izvozu poli(etilen tereftalata) razvrščenega pod oznako KN 3907 60 20 s poreklom iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske in Pakistana, se dokončno pobirajo po stopnji, ki jo dokončno uvaja ta uredba. Varščine, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev se sprostijo.
Popravek začasne protidampinške dajatve uvedene na uvoz poli(etilen tereftalata) razvrščenega pod oznako KN 3907 60 20 s poreklom iz Ljudske republike Kitajske velja za naslednji podjetji, saj bi bila popravljena dajatev nižja od uvedene začasne dajatve:
Država |
Podjetje |
Začasna protidampinška dajatev, ki jo je uvedla Uredba (ES) št. 306/2004 (EUR/t) |
Popravljena začasna protidampinška dajatev |
Dodatna oznaka TARIC |
LRK |
Yuhua Polyester Co., Ltd of Zhuhai, |
188 |
183 |
A509 |
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. in Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. |
191 |
183 |
A511 |
Začasna protidampinška dajatev, uvedena za ti dve podjetji, se dokončno pobira le po stopnji popravljene začasne protidampinške dajatve.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, dne 13. avgusta 2004
Za Svet
Predsednik
B. BOT
(1) UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).
(2) UL L 52, 21.2.2004, str. 5.
(3) UL C 120, 22.5.2003, str. 13.
(4) Uredba Komisije (ES) št. 1742/2000 (UL L 199, 5.8.2000, str. 48) in Uredba Sveta (ES) št. 2604/2000 (UL L 301, 30.11.2000, str. 21).
European Commission |
Directorate-General for Trade |
Direction B |
Office J-79 5/16 |
B-1049 Brussels. |
(6) Glej stran 38 tega Uradnega lista.
(7) UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).
PRILOGA 1
Veljavna trgovska faktura omenjena v členu 1(3) te uredbe mora vključevati izjavo uradnika podjetja v naslednji obliki:
(1) |
Ime in položaj uradnika podjetja, ki je izdalo trgovsko fakturo; |
(2) |
Naslednja izjava: „Spodaj podpisani potrjujem, da je [količina] poli(etilen tereftalata) prodanega za izvoz v Evropsko Skupnost, ki jo pokriva ta trgovska faktura, proizvedlo [ime in naslov podjetja] [dodatna oznaka TARIC] v [država]; izjavljam, da so podatki v tej trgovski fakturi popolni in resnični.“; |
(3) |
Datum in podpis. |
PRILOGA 2
Podatki, ki jih mora vsebovati trgovska faktura iz člena 2
Naslednji elementi morajo biti navedeni v trgovski fakturi, ki spremlja zadevni izdelek, ki je predmet obveznosti in za katerega se zahteva oprostitev protidampinške dajatve:
(1) |
Naslov „TRGOVSKA FAKTURA ZA BLAGO, KI JE PREDMET ZAVEZE“; |
(2) |
Ime podjetja, omenjenega v členu 2, ki izdaja trgovsko fakturo; |
(3) |
Številka trgovske fakture; |
(4) |
Datum izdaje trgovske fakture; |
(5) |
Dodatna oznaka TARIC, pod katero bo fakturirano blago carinjeno na meji Skupnosti; |
(6) |
Natančen opis blaga vključno z:
|
(7) |
Opis pogojev prodaje vključno z:
|
(8) |
Ime podjetja, ki deluje kot uvoznik in kateremu podjetje neposredno izdaja trgovsko fakturo; |
(9) |
Ime uradnika podjetja, ki je izdal trgovsko fakturo in naslednjo podpisano izjavo: „Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga, ki je predmet te trgovske fakture, za neposreden izvoz v Evropsko Skupnost izvaja v okviru in pod pogoji zaveze, ki jo je ponudilo [ime in naslov podjetja], [dodatna oznaka TARIC] in jo je sprejela Evropska komisija z Odločbo 2004/600/ES. Izjavljam, da so podatki v tej trgovski fakturi popolni in resnični.“ |
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/18 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1468/2004
z dne 18. avgusta 2004
o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
(2) |
V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati 19. avgusta 2004.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
Generalni direktor za kmetijstvo
(1) UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).
PRILOGA
k Uredbi Komisije z dne 18. avgusta 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave
(EUR/100 kg) |
||
Tarifna oznaka KN |
Oznaka tretje države (1) |
Pavšalna uvozna vrednost |
0707 00 05 |
052 |
104,2 |
999 |
104,2 |
|
0709 90 70 |
052 |
82,1 |
999 |
82,1 |
|
0805 50 10 |
382 |
55,0 |
388 |
61,2 |
|
524 |
76,0 |
|
528 |
47,2 |
|
999 |
59,9 |
|
0806 10 10 |
052 |
84,3 |
400 |
179,7 |
|
624 |
145,8 |
|
999 |
136,6 |
|
0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 |
388 |
78,5 |
400 |
105,3 |
|
404 |
115,9 |
|
508 |
60,9 |
|
512 |
84,7 |
|
528 |
91,8 |
|
720 |
53,0 |
|
800 |
162,8 |
|
804 |
79,0 |
|
999 |
92,4 |
|
0808 20 50 |
052 |
129,1 |
388 |
82,3 |
|
528 |
81,3 |
|
999 |
97,6 |
|
0809 30 10, 0809 30 90 |
052 |
134,2 |
999 |
134,2 |
|
0809 40 05 |
052 |
101,8 |
066 |
41,8 |
|
093 |
37,5 |
|
094 |
33,4 |
|
624 |
142,5 |
|
999 |
71,4 |
(1) Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/20 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1469/2004
z dne 18. avgusta 2004
o spremembah Uredbe (ES) št. 1555/96, ki zadevajo količine za dodatne uvozne dajatve za jabolka
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 33(4) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba Komisije (ES) št. 1555/96 z dne 30. julija 1996 o predpisih, ki se nanašajo za vloge dodatnih uvoznih dajatev v sektorju sadje in zelenjava (2), predvideva nadzor uvoza proizvodov, navedenih v Prilogi k Uredbi. Ta nadzor naj se izvaja v skladu s pravili o nadzoru preferencialnega uvoza, določenega v členu 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993, ki opredeljuje posamezne določbe za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3). |
(2) |
V členu 5(4) Sporazuma o kmetijstvu (4), sklenjenega med urugvajskim krogom večstranskih trgovinskih pogajanj, in glede na najnovejše razpoložljive podatke za 2001, 2002 in 2003, je treba spremeniti sprožitvene ravni za dodatne carinske dajatve za jabolka. |
(3) |
Na podlagi tega se bo spremenila Uredba (ES) št. 1555/96. |
(4) |
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravnega odbora za sveže sadje in zelenjavo – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga k Uredbi (ES) št. 1555/96 se zamenja z besedilom Priloge k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. septembra 2004.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
Franz FISCHLER
Član Komisije
(1) UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).
(2) UL L 193, 3.8.1996, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2004 (UL L 192, 29.5.2004, str. 20).
(3) UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).
(4) UL L 336, 23.12.1994, str. 22.
PRILOGA
„PRILOGA
Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature naj bi bilo poimenovanje proizvodov zgolj okvirno. Področje uporabe dodatnih carinskih dajatev v tej prilogi je odvisno od področja uporabe oznak KN, kakršne so v času sprejetja te uredbe. Kjer se ‚ex’ pojavlja pred oznako KN, je področje uporabe dodatnih carinskih dajatev odvisno tako od področja uporabe oznake KN kot tudi ustreznega sprožitvenega obdobja.
Zapored na številka |
Oznaka KN |
Poimenovanje blaga |
Sprožitvena obdobja |
Sprožitvena raven (v tonah) |
||
78.0015 |
ex 0702 00 00 |
Paradižniki |
|
206 245 |
||
78.0020 |
|
10 586 |
||||
78.0065 |
ex 0707 00 05 |
Kumare |
|
11 924 |
||
78.0075 |
|
8 560 |
||||
78.0085 |
ex 0709 10 00 |
Artičoke |
|
1 357 |
||
78.0100 |
0709 90 70 |
Bučke (Zucchini) |
|
18 056 |
||
78.0110 |
ex 0805 10 10 |
Pomaranče |
|
404 503 |
||
ex 0805 10 30 |
||||||
ex 0805 10 50 |
||||||
78.0120 |
ex 0805 20 10 |
Klementine |
|
164 111 |
||
78.0130 |
ex 0805 20 30 |
Mandarine (vključno s tangerinkami in satsuma mandarinami); wilkings mandarine in podobni hibridi agrumov |
|
89 273 |
||
ex 0805 20 50 |
||||||
ex 0805 20 70 |
||||||
ex 0805 20 90 |
||||||
78.0155 |
ex 0805 50 10 |
Limone |
|
342 761 |
||
78.0160 |
|
12 938 |
||||
78.0170 |
ex 0806 10 10 |
Namizno grozdje |
|
227 815 |
||
78.0175 |
ex 0808 10 20 |
Jabolka |
|
730 623 |
||
ex 0808 10 50 |
||||||
ex 0808 10 90 |
||||||
78.0180 |
|
|
32 246 |
|||
78.0220 |
ex 0808 20 50 |
Hruške |
|
257 158 |
||
78.0235 |
|
27 497 |
||||
78.0250 |
ex 0809 10 00 |
Marelice |
|
4 123 |
||
78.0265 |
ex 0809 20 95 |
Češnje razen višenj |
|
32 863 |
||
78.0270 |
ex 0809 30 |
Breskve, vključno z nektarinami |
|
6 808 |
||
78.0280 |
ex 0809 40 05 |
Slive |
|
51 276“ |
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/22 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1470/2004
z dne 18. avgusta 2004
o določanju zneskov pomoči za gojenje grozdja namenjenega pridelavi nekaterih vrst rozin in pomoči za ponovno zasaditev vinogradov, ki jih je prizadela trsna uš, za tržno leto 2004/2005
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni tržni ureditvi s področja predelanih izdelkov na osnovi sadja in zelenjave (1), zlasti člena 7(5),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 7(1), druga alinea Uredbe (ES) št. 2201/96 določa kriterije določanja pomoči za gojenje grozdja, namenjenega pridelavi rozin vrst sultanina in muškat ter rozin vrste korinta. |
(2) |
Člen 7(1), tretja alinea Uredbe (ES) št. 2201/96 predvideva možnost razlikovanja med zneski pomoči glede na vrsto rozin. Predvideva tudi, da se lahko zneski razlikujejo tudi zaradi drugih dejavnikov, ki lahko vplivajo na donose. Pri sultaninah se lahko torej predvidi še dodatno razlikovanje med površinami, ki jih je prizadela trsna uš, in ostalimi površinami. |
(3) |
Pri pregledu površin namenjenih za gojenje grozdja iz člena 7(1), prve alinee Uredbe (ES) št. 2201/96 za tržno leto ni bila ugotovljena prekoračitev maksimalne zajamčene površine, določene v členu 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1621/1999 z dne 22. julija 1999 o načinih izvrševanja Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 o pomoči za gojenje grozdja, namenjenega pridelavi nekaterih vrst rozin (2). |
(4) |
Za tržno leto 2004/2005 se lahko določi pomoč za gojenje omenjenega grozdja. |
(5) |
Prav tako se lahko določi pomoč, ki se odobri pridelovalcem, ki v boju proti trsni uši ponovno zasadijo svoje vinograde, pod pogoji, ki jih predvideva člen 7(4) Uredbe (ES) št. 2201/96. |
(6) |
Predvideni ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za področje predelanih izdelkov na osnovi sadja in zelenjave – |
SPREJELA TO UREDBO:
Člen 1
1. Za tržno leto 2004/2005 je pomoč za gojenje iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 2201/96 določena na:
(a) |
2 806 evrov na hektar za obdelane površine z grozdjem vrste sultanina, ki jih je prizadela trsna uš ali ki so bile ponovno zasajene v manj kot zadnjih petih letih; |
(b) |
3 847 evrov na hektar za ostale obdelane površine z grozdjem vrste sultanina; |
(c) |
3 391 evrov na hektar za obdelane površine z grozdjem za rozine vrste korinta; |
(d) |
969 evrov na hektar za obdelane površine z grozdjem vrste muškat. |
2. Za tržno leto 2004/2005 je pomoč za ponovno zasaditev iz člena 7(4) Uredbe (ES) št. 2201/96 določena na 3 917 evrov na hektar.
3. V skladu s členom 7(4), drugim stavkom Uredbe (ES) št. 2201/96 se pomoč, določena v odstavku 1 tega člena, ne izplača, če se izplača pomoč, določena v odstavku 2.
Člen 2
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
Franz FISCHLER
Član Komisije
(1) UL L 297, 21.11.1996, str. 29. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 386/2004 (UL L 64, 2.3.2004, str. 25).
(2) UL L 192, 24.7.1999, str. 21. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1880/2001 (UL L 258, 27.9.2001, str. 14).
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/24 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1471/2004
z dne 18. avgusta 2004
o spremembi Priloge XI k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uvozom proizvodov jelenjadi (Cervidae) iz Kanade in Združenih držav Amerike
(Besedilo velja za EGP)
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi pravil za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje določenih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1), in zlasti člena 23,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Bolezen kroničnega hiranja se je pojavila pri gojenih in divjih jelenih ter losih v Kanadi in Združenih državah Amerike. Novih primerov bolezni doslej niso odkrili. |
(2) |
Po svojem mnenju z dne 6. in 7. marca 2003 je Znanstveni usmerjevalni odbor predlagal okrepljeno zaščito živali in javnega zdravstva v Skupnosti zaradi tveganja, ki ga predstavlja bolezen kroničnega hiranja pri jelenjadi v Kanadi in Združenih državah Amerike. |
(3) |
Ker Kanada in Združene države Amerike niso na seznamu tretjih držav, katerim je odobren izvoz divjih prežvekovalcev v Skupnost, določenim v Uredbi Sveta 79/542/EGS, ki vsebuje seznam tretjih držav ali delov tretjih držav in določa pogoje zdravstvenega varstva živali, javnega zdravstva in veterinarskega certificiranja za uvoz nekaterih živih živali in svežega mesa (2) v Skupnost, je izvoz žive jelenjadi iz teh dveh držav v Skupnost že izključen. |
(4) |
Direktiva Sveta 92/65/EGS, ki določa zahteve zdravstvenega varstva živali, ki urejajo trgovino znotraj Skupnosti in uvoz v Skupnost za živali, semena, jajčne celice in zarodke, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določenega v Prilogi A(1) k Direktivi 90/425/EGS (3) določa, da se lahko v Skupnost uvaža semena, jajčne celice in zarodke le nekaterih imenovanih vrst. Vrste iz družine jelenov niso vključene. Zato je uvoz semen, jajčnih celic in zarodkov jelenjadi v Skupnost že izključen. |
(5) |
Potrebno bi bilo uvesti ukrepe za zmanjšanje tveganja obolenja ljudi in živali, ki ga predstavlja uvoz svežega mesa, mesnih izdelkov in mesnih pripravkov gojene in divje jelenjadi. |
(6) |
Uredba (ES) št. 999/2001 mora biti primerno spremenjena. |
(7) |
Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za živilsko verigo in zdravje živali – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga XI k Uredbi (ES) št. 999/2001 se spremeni v skladu s Prilogo te uredbe.
Člen 2
Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2005.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
David BYRNE
Član Komisije
(1) UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 876/2004 (UL L 162, 30.4.2004, str. 52).
(2) UL L 146, 14.6.1979, str. 15. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije 2004/554/ES (UL L 248, 9.7.2004, str. 1).
(3) UL L 268, 14.9.1992, str. 54. Direktiva, nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/68/ES (UL L 139, 30.4.2004, str. 320).
PRILOGA
Delu D Priloge XI se doda naslednja točka 4:
„4. |
|
(1) UL L 268, 24.9.1991, str. 41.
(2) UL L 368, 31.12.1994, str. 10.
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/26 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1472/2004
z dne 18. avgusta 2004
o spremembi Uredbe (ES) št. 1874/2003 o odobritvi nacionalnega programa za nadzor praskavca določenih držav članic, določitvi dodatnih zagotovil in dopuščanju odstopanj glede programov vzreje za odpornost ovc proti TSE-ju v skladu z Odločbo 2003/100/ES
(Besedilo velja za EGP)
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi pravil za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje določenih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1), zlasti točke (b)(ii) Oddelka 1 Poglavja A Priloge VIII,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (ES) št. 999/2001 določa odobritev nacionalnih programov za nadzor praskavca držav članic v primeru, da ustrezajo določenim kriterijem iz te uredbe. Uredba (ES) št. 999/2001 prav tako določa definicijo drugih dodatnih zagotovil, ki se jih lahko zahteva za trgovanje in uvoze med državami članicami Skupnosti, v skladu s to uredbo. |
(2) |
Odločba Komisije 2003/100/ES z dne 13. februarja 2003 o določitvi minimalnih zahtev za ustanovitev programov vzreje za odpornost ovc proti transmisivni spongiformni encefalopatiji (2) določa, da mora vsaka država članica predstaviti program, ki bo določenim pasmam ovc preprečeval možnosti okužbe s TSE-jem. Odločba 2003/100/ES prav tako določa možnost odstopanja za države članice, da lahko osnujejo program vzreje na osnovi njihovega nacionalnega programa za nadzor praskavca, predloženega in odobrenega v skladu z Uredbo (ES) št. 999/2001, ki določa stalno nadzorovanje mrtvih ovc in koz po kmetijah v vseh čredah te države članice. |
(3) |
Uredba Komisije (ES) št. 1874/2003 (3) je odobrila nacionalni program nadzora praskavca Danske in Švedske. |
(4) |
Dne 28. marca 2004 je Finska predložila nacionalni program nadzora praskavca, za katerega velja, da izpolnjuje pogoje, določene z Uredbo (ES) št. 999/2001, zato je zelo verjetno, da bo prevalenca praskavca na tem območju zelo majhna. Iz tega sledi, da bo nacionalni program za nadzor praskavca Finske odobren. |
(5) |
Na osnovi svojega nacionalnega programa za nadzor praskavca bo Finski odobreno odstopanje od programa vzreje, določenega z Odločbo 2003/100/ES. Poleg tega dodatna zagotovila trgovanja, zahtevana s Prilogo VIII, s poglavjem A in s Prilogo IX, s Poglavjem E k Uredbi (ES) št. 999/2000 in določena z Uredbo (ES) št. 1874/2003, kot tudi vsi drugi predpisi in določena s to uredbo, veljajo v primeru Finske. |
(6) |
Uredba (ES) št. 1874/2003 mora biti primerno spremenjena. |
(7) |
Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za živilsko verigo in zdravje živali – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Besedilo v Prilogi k Odločbi 1874/2003/ES se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej odločbi.
Člen 2
Uredba začne veljati dvajseti dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
David BYRNE
Član Komisije
(1) UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 876/2004 (UL L 162, 30.4.2004, str. 52).
(2) UL L 41, 14.2.2003, str. 41.
(3) UL L 275, 25.10.2003, str. 12.
PRILOGA
„PRILOGA
Države članice, katerim je bil odobren nacionalni program za nadzor praskavca
|
Danska |
|
Finska |
|
Švedska.“ |
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/28 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1473/2004
z dne 18. avgusta 2004
ki ureja finančno pomoč za uskladiščenje nepredelanih rozin in nepredelanih suhih fig, iz prodajne sezone 2003/2004
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996, ki se nanaša na skupno organizacijo trgov na področju predelanih izdelkov na osnovi sadja in zelenjave (1) in zlasti člena 9(8) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 9(4) Uredbe (ES) št. 2201/96 predvideva odobritev finančne pomoči za uskladiščenje subjektom, ki se ukvarjajo z uskladiščenjem količin sultanin, korintskih rozin in suhih fig, ki so jih kupili in za dejansko trajanje uskladiščenja. |
(2) |
Člen 3 Uredbe Komisije (ES) št. 1535/2003 z dne 29. avgusta 2003, ki se nanaša na pogoje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96, glede režima finančne pomoči proizvodnji na področju predelanih izdelkov na osnovi sadja in zelenjave (2), ureja datume sezon prodaje. |
(3) |
Potrebno je določiti finančno pomoč uskladiščenju nepredelanih rozin in nepredelanih suhih fig iz sezone prodaje 2003/2004 in s tem namenom je potrebno upoštevati določila člena 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1622/1999 z dne 23. julija 1999, ki se nanaša na pogoje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96, glede režima uskladiščenja, ki velja za nepredelane rozine in za nepredelane suhe fige (3) in dejstvo, da je finančna pomoč za uskladiščenje izračunana na osnovi tehničnega stroška uskladiščenja in financiranja nakupne cene, plačane za izdelke. |
(4) |
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelane izdelke na osnovi sadja in zelenjave – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Za izdelke iz prodajne sezone 2003/2004, znaša finančna pomoč za uskladiščenje, navedena v členu 9(4) Uredbe (ES) št. 2201/96:
(a) |
od 0,1106 evrov na dan in na tono neto do 28.2.2005 in od 0,0846 evrov na dan in na tono neto od dne 1.3.2005 za rozine; |
(b) |
od 0,0949 evrov na dan in na tono neto za suhe fige. |
Člen 2
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
Franz FISCHLER
Član Komisije
(1) UL L 297, 21.11.1996, str. 29. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2004 (UL L 64, 2.3.2004, str. 25).
(2) UL L 218, 29.8.2003, str. 14. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1132/2004 (UL L 219, 19.6.2004, str. 3).
(3) UL L 192, 24.7.1999, str. 33.
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/29 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1474/2004
z dne 18. avgusta 2004
o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti (1) in zlasti člena 19 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Nemčija je imenovala dva organa kot organa Skupnosti in o tem obvestila Komisijo. Komisija je sklenila, da je bilo posredovanih dovolj dokazov, da lahko ta organa zanesljivo, pravočasno, učinkovito in ustrezno izpolnjujeta naloge, kakor je zahtevano v poglavjih II, III in V Uredbe (ES) št. 2368/2002. |
(2) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 22 Uredbe (ES) št. 2368/2002 – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga III k Uredbi (ES) št. 2368/2002 je spremenjena v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
Christopher PATTEN
Član Komisije
(1) UL L 358, 31.12.2002, str. 28. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1459/2004 (UL L 269, 17.8.2004, str. 26).
PRILOGA
Priloga III k Uredbi (ES) št. 2368/2002 se spremeni na naslednji način:
|
Naslednje besedilo je dodano na koncu Priloge III k Uredbi (ES) št. 2368/2002:
|
|
V členih 5(3), 6, 9, 10, 14(3), 15 in 17 Uredbe (ES) št. 2368/2002 bodo pristojni organi v Nemčiji naslednji:
|
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/31 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1475/2004
z dne 18. avgusta 2004
o spremembi Uredbe (ES) št. 596/2004 o pogojih uporabe režima izvoznih certifikatov na področju jajc
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2771/75 z dne 29. oktobra 1975, ki ureja skupno organizacijo trgov na področju jajc (1), in zlasti člena 3(2) in člena 8(13) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Gospodarski pogoji na izvoznih trgih za jajca in za jajčne izdelke so zelo različni in spremenljivi. Zaradi tega je potrebno natančno opredeliti pogoje, v katerih so priznana izvozna povračila za izdelke iz tega področja. |
(2) |
Z namenom, da bi bolje dosegli cilje glede prilagoditve načina dodeljevanja količin, ki so lahko izvožene s povračilom in z kar najbolj učinkovito uporabo razpoložljivih virov, navedenih v členu 8(2) Uredbe (EGS) št. 2771/75, je potrebno razširiti okoliščine, predvidene v členu 3(4) Uredbe Komisije (ES) št. 596/2004 (2), v katerih Komisija lahko sprejme ukrepe z namenom omejevanja dostavljanja ali shranjevanja zahtevkov za izvozne certifikate v obdobju predvidenega premisleka po oddaji zahtevkov. |
(3) |
Prav tako je potrebno predvideti, v kakšnih okoliščinah so lahko sprejeti ti ukrepi glede na namen. |
(4) |
Torej je posledično potrebno spremeniti Uredbo (ES) št. 596/2004. |
(5) |
Ukrepi, predvideni v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za perutninsko meso in jajca – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Člen 3 Uredbe (ES) št. 596/2004 je spremenjen, kot sledi:
(1) |
Odstavek 4 je nadomeščen z naslednjim besedilom: „4. V primeru, ko bi izdaja izvoznih certifikatov pripeljala do prekoračitve razpoložljivih proračunskih sredstev ali do izčrpanja maksimalnih količin, ki so lahko izvožene s povračilom v zadevnem obdobju ali v primeru, ko bi obstajalo tveganje, da pride do prekoračitve razpoložljivih proračunskih sredstev ali do izčrpanja maksimalnih količin, ob upoštevanju omejitev, ki so navedene v členu 8(12) Uredbe (EGS) št. 2771/75, oziroma ne bi bilo možno zagotoviti kontinuitete izvozov v preostalem zadevnem obdobju, Komisija lahko:
Zahtevki za izvozne certifikate, vloženi v obdobju suspenza so nedopustni. Ukrepi, predvideni v prvi alinei so lahko sprejeti ali modulirani po kategoriji izdelka in po namenu.“ |
(2) |
Vstavi se odstavek 4a: „4a Ukrepi, ki so predvideni v odstavku 4, so lahko prav tako uporabljeni v primeru, ko zahtevki za izvozne certifikate zadevajo količine, ki presegajo oziroma tvegajo, da bodo presegle količine normalnega odvijanja za posamezno destinacijo ali v primeru, ko izdajanje zahtevanih certifikatov dopušča tveganja špekulacije, neuravnovešenost v konkurenci med sodelujočimi subjekti ali motnjo zadevnih izmenjav ali trga Skupnosti.“ |
Člen 2
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
Franz FISCHLER
Član Komisije
(1) UL L 282, 1.11.1975, str. 49. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).
(2) UL L 94, 31.3.2004, str. 33.
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/33 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1476/2004
z dne 18. avgusta 2004
o spremembi Uredbe (ES) št. 97/2004, ki popravlja Uredbi (ES) št. 2281/2003 in (ES) št. 2299/2003 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Akta o pristopu Grčije, zlasti njegovega Protokola 4 o bombažu (1),
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1051/2001 z dne 22. maja 2001 o proizvodni pomoči za bombaž (2) in zlasti člena 4 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Zaradi napake se Uredba (ES) št. 97/2004 (3) uporablja na zahtevo zainteresiranih strank. To napako je treba popraviti. |
(2) |
Zaradi nujnosti odprave te napake mora ta uredba začeti veljati na dan svoje objave – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 97/2004 se spremeni na naslednji način: Besede „Na zahtevo zainteresirane stranke“ v drugem in tretjem pododstavku člena 3 se črtajo.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 22. januarja 2004.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
Generalni direktor za kmetijstvo
(1) Protokol, kakor je bila nazadnje spremenjen z Uredbo Sveta (ES) št. 1050/2001 (UL L 148, 1.6.2001, str. 1).
(2) UL L 148, 1.6.2001, str. 3.
(3) UL L 15, 22.1.2004, str. 12.
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/34 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1477/2004
z dne 18. avgusta 2004
o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1),
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1095/96 z dne 18. junija 1996 o izvajanju koncesij, določenih v programu CXL, pripravljenem neposredno po zaključku pogajanj po členu XXIV, 6 GATT-a (2),
ob upoštevanju uredbe Komisije (ES) št. 1159/2003 z dne 30. junija 2003, ki za tržna leta 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 predpisuje izvedbena pravila za uvoz trsnega sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov in ki spreminja uredbi (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (3), in zlasti njenega člena 5(3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
(2) |
Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
(3) |
Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 evrov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav. |
(4) |
Zahtevki so bili predloženi zadevnim organom v tednu od 9. do 13. avgusta 2004, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, ki presega obvezno količino za dostavo za zadevno državo, določeno v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 za preferenčni sladkor AKP-Indija. |
(5) |
V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja, vloženih med 9. do 13. avgusta 2004 v okviru člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, se dovoljenja izdajo v mejah količin, določenih v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati 19. avgusta 2004.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
Generalni direktor za kmetijstvo
(1) UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 2).
(2) UL L 146, 20.6.1996, str. 1.
(3) UL L 162, 1.7.2003, str. 25. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1409/2004 (UL L 256, 3.8.2004, str. 11).
PRILOGA
Preferenčni sladkor AKP – INDIJA
Naslov II Uredbe (ES) št. 1159/2003
Tržno leto 2004/2005
Zadevna država |
% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 9.–13.8.2004 |
Meja |
Barbados |
100 |
|
Belize |
100 |
|
Kongo |
100 |
|
Fidži |
100 |
|
Gvajana |
100 |
|
Indija |
0 |
Dosežena |
Slonokoščena obala |
100 |
|
Jamajka |
100 |
|
Kenija |
100 |
|
Madagaskar |
100 |
|
Malavi |
100 |
|
Mavricius |
100 |
|
St. Kitts and Nevis |
100 |
|
Swaziland |
94,3308 |
Dosežena |
Tanzanija |
100 |
|
Trinidad in Tobago |
100 |
|
Zambija |
100 |
|
Zimbabve |
0 |
Dosežena |
Posebni preferenčni sladkor
Naslov III Uredbe (ES) št. 1159/2003
Tržno leto 2004/2005
Zadevna država |
% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 9.–13.8.2004 |
Meja |
Indija |
100 |
|
Druge |
100 |
|
CXL koncesija za sladkor
Naslov IV Uredbe (ES) št. 1159/2003
Tržno leto 2004/2005
Zadevna država |
% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 9.–13.8.2004 |
Meja |
Brazilija |
0 |
Dosežena |
Kuba |
100 |
|
Druge tretje države |
0 |
Dosežena |
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/36 |
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1478/2004
z dne 18. avgusta 2004
o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 872/2004 o nadaljnjih omejevalnih ukrepih v zvezi z Liberijo
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 872/2004 o nadaljnjih omejevalnih ukrepih v zvezi z Liberijo (1) in zlasti člena 11(a) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Priloga I k Uredbi (ES) št. 872/2004 navaja fizične in pravne osebe, organizacije in subjekte, na katere se nanaša zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
(2) |
23. junija in 13. julija 2004 je Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov sklenil spremeniti seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I je zato treba ustrezno spremeniti. |
(3) |
Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov, predvidenih s to uredbo, mora ta uredba začeti veljati takoj – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga I k Uredbi (ES) št. 872/2004 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
Christopher PATTEN
Član Komisije
(1) UL L 162, 30.4.2004, str. 32. Udreba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1149/2004 (UL L 222, 23.6.2004, str. 17).
PRILOGA
Priloga I k Uredbi (ES) št. 872/2004 se spremeni na naslednji način:
1. |
Vpis „Gus Kouvenhoven (alias (a) Kouenhoven, (b) Kouenhaven). Datum rojstva: 15. september 1942. Drugi podatki: lastnik Hotel Africa; predsednik Oriental Timber Company“ se nadomesti z naslednjim. „Gus Kouwenhoven (alias (a) Kouvenhoven, (b) Kouenhoven, (c) Kouenhaven). Datum rojstva: 15. september 1942. Drugi podatki: lastnik Hotel Africa; predsednik Oriental Timber Company.“. |
2. |
Vpis „Leonid Minin (alias (a) Blavstein, (b) Blyuvshtein, (c) Blyafshtein, (d) Bluvshtein, (e) Blyufshtein, (f) Vladimir Abramovich Kerler, (g) Vladimir Abramovich Popiloveski, (h) Vladimir Abramovich Popela, (i) Vladimir Abramovich Popelo, (j) Wulf Breslan, (k) Igor Osols). Datum rojstva: (a) 14. december 1947, (b) 18. oktober 1946, (c) neznan). Državljanstvo: ukrajinsko. Nemška potna lista: (ime: Minin): (a) 5280007248D, (b) 18106739D. Izraelski potni listi: (a) 6019832 (6/11/94–5/11/99), (b) 9001689 (23/1/97–22/1/02), (c) 90109052 (26/11/97). Ruski potni list: KI0861177; bolivijski potni list: 65118; grški potni list: ni podrobnosti. Lastnik Exotic Tropical Timber Enterprises.“ se nadomesti z naslednjim: „Leonid Minin (alias (a) Blavstein, (b) Blyuvshtein, (c) Blyafshtein, (d) Bluvshtein, (e) Blyufshtein, (f) Vladimir Abramovich Kerler, (g) Vladimir Abramovich Popiloveski, (h) Vladimir Abramovich Popela, (i) Vladimir Abramovich Popelo, (j) Wulf Breslan, (k) Igor Osols). Datum rojstva: (a) 14. december 1947, (b) 18. oktober 1946, (c) neznan). Državljanstvo: izraelsko. Ponarejena nemška potna lista: (ime Minin): (a) 5280007248D, (b) 18106739D. Izraelski potni listi: (a) 6019832 (6/11/94–5/11/99), (b) 9001689 (23/1/97–22/1/02), (c) 90109052 (26/11/97). Ruski potni list: KI0861177; bolivijski potni list: 65118; grški potni list: ni podrobnosti. Lastnik Exotic Tropical Timber Enterprises.“. |
3. |
Vpis „Baba Jobe. Državljanstvo: gambijsko. Drugi podatki: direktor Gambia New Millenium Air Company. Član gambijskega parlamenta.“ se nadomesti z naslednjim: „Baba Jobe. Državljanstvo: gambijsko. Drugi podatki: nekdanji direktor Gambia New Millenium Air Company. Nekdanji član gambijskega parlamenta.“. |
II Akti, katerih objava ni obvezna
Komisija
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/38 |
ODLOČBA KOMISIJE
z dne 4. avgusta 2004
o sprejemanju obveznosti ponujenih v povezavi z protidampinškim postopkom glede uvoza poli(etilen tereftalata), s poreklom med drugim iz Avstralije
(2004/600/ES)
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE -
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovne uredbe“) in zlasti člena 8,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
(1) |
Dne 19. februarja je Komisija z Uredbo (ES) št. 306/2004 (2) uvedla začasne protidampinške carine na uvoz poli(etilen tereftalata) (v nadaljnjem besedilu imenovan „PET“ ali „zadevni proizvod“) s poreklom iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske in Pakistana v Skupnost („začasna uredba“). |
(2) |
Po sprejetju začasnih protidampinških ukrepov je Komisija nadaljevala s preiskovanjem dampinga, škode in interesa Skupnosti. Končne ugotovitve in zaključki preiskave so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/2004 (3), ki uvaja dokončne protidampinške carine na uvoz PET-a s poreklom iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske in Pakistana („dokončna uredba“). |
(3) |
Preiskava je potrdila začasne ugotovitve škodljivega dampinga pri uvozu zadevnega proizvoda izvirajočega iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske in Pakistana. |
B. OBVEZNOST
(4) |
Po sprejemu začasnih protidampinških ukrepov je eden od sodelujočih proizvajalcev – izvoznikov v Avstraliji (Leading Synthetics Pty Ltd) ponudil cenovno zavezujočo ponudbo skladno s členom 8(1) osnovne uredbe. V tej obvezi je proizvajalec – izvoznik ponudil, da bo prodajal proizvod po ceni, ki odpravlja škodljive učinke dampinga ali po višji ceni. |
(5) |
Podjetje bo Komisiji zagotavljalo redne in podrobne informacije o svojem uvozu v Skupnost, kar bo omogočalo Komisiji učinkovit nadzor sprejete obveznosti. Poleg tega je prodajna struktura podjetja takšna, da Komisija meni, da je tveganje izogibanja obveznosti omejeno. |
(6) |
V luči tega je obveznost sprejemljiva. |
(7) |
Da bi Komisija lahko učinkovito nadzorovala spoštovanje obveznosti s strani podjetja, bo ob zahtevku ustreznim carinskim organom za sprostitev v prosti promet v skladu z obveznostjo, oprostitev plačila carine pogojena s predložitvijo trgovske fakture, ki vsebuje vsaj podatke, ki so našteti v Prilogi 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/2004. Ta raven informacij je nujna tudi, da omogoči carinskim organom, da z ustrezno gotovostjo ugotovijo ali je pošiljka skladna s trgovinskimi dokumenti. Kadar taka faktura ni predložena ali kjer ni skladna s proizvodom, ki je predložen carini, je plačljiv ustrezen znesek protidampinške carine. |
(8) |
V primeru kršitve ali odstopa od obveznosti ali domnevne kršitve, se lahko naloži protidampinška carina skladno s členom 8(9) in (19) osnovne uredbe, |
SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
Člen 1
Obveznost, ki jo je ponudil spodaj omenjen proizvajalec – izvoznik, v povezavi s tekočim protidampinškim postopkom glede določenega poli(etilen tereftalata) s poreklom iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske in Pakistana, je s tem sprejeta.
Država |
Proizvajalec |
Dodatna koda TARIC |
Avstralija |
Leading Synthetics Pty Ltd |
A503 |
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 4. avgusta 2004
Za Komisijo
Pascal LAMY
Član Komisije
(1) UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).
(2) UL L 52, 21.2.2004, str. 5.
(3) Glej stran 1 tega Uradnega lista.
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/40 |
ODLOČBA KOMISIJE
z dne 18. avgusta 2004
o seznamu povečanja proizvodnje v vinogradništvu, ki ga predlaga Republika Slovenija, iz naslova Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999
(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 3121)
(Besedilo v slovenskem jeziku je edino verodostojno)
(2004/601/ES)
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropski skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga na področju vinogradništva (1), še posebej člena 23, odstavka 4,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (ES) št. 1493/1999 predvideva kot pogoj dostopa do povečanja pravic za zasaditev, pa tudi za podporo za prestrukturiranje in preoblikovanje, da seznam za povečanje proizvodnje v vinogradništvu sestavi zainteresirana država članica. Seznam mora biti predložen v skladu s členom 16 omenjene uredbe. |
(2) |
Uredba Komisije (ES) št. 1227/2000 z dne 31. maja 2000, ki določa pogoje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga na področju vinogradništva, in o povečanju proizvodnje (2), predvideva v členu 19 podrobna navodila za predložitev informacij, ki jih vsebuje seznam. |
(3) |
Republika Slovenija je s pismom z dne 20. maja 2004 sporočila Komisiji informacije, navedene v členu 16 Uredbe (ES) št. 1493/1999 in v členu 19 Uredbe (ES) št. 1227/2000. Preverjanje informacij je pokazalo, da je Republika Slovenija izdelala seznam. |
(4) |
Ta sklep ne vključuje odgovornosti Komisije za točnost vsebine seznama ali za skladnost zakonodaje iz seznama s pravom Skupnosti. Sklep ne posega v kateri koli drug sklep Komisije o teh točkah. |
(5) |
Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Komisija ugotavlja, da je Republika Slovenija izdelala seznam povečanja proizvodnje v vinogradništvu v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1493/1999.
Člen 2
Naslovnica tega sklepa je Republika Slovenija.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
Franz FISCHLER
Član Komisije
(1) UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1795/2003 (UL L 262, 14.10.2003, str. 13).
(2) UL L 143, 16.6.2000, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1389/2004 (UL L 255, 31.7.2004, str. 7).
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/41 |
ODLOČBA KOMISIJE
z dne 18. avgusta 2004
o seznamu povečanja proizvodnje v vinogradništvu, ki ga predlaga Republika Slovaška, iz naslova Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999
(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 3123)
(Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)
(2004/602/ES)
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE —
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga na področju vinogradništva (1), še posebej člena 23, odstavka 4,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (ES) št. 1493/1999 predvideva kot pogoj dostopa do povečanja pravic za zasaditev, pa tudi za podporo za prestrukturiranje in preoblikovanje, da seznam za povečanje proizvodnje v vinogradništvu sestavi zainteresirana država članica. Seznam mora biti predložen v skladu s členom 16 omenjene uredbe. |
(2) |
Uredba Komisije (ES) št. 1227/2000 z dne 31. maja 2000, ki določa pogoje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga na področju vinogradništva, in o povečanju proizvodnje (2), predvideva v členu 19 podrobna navodila za predložitev informacij, ki jih vsebuje seznam. |
(3) |
Republika Slovaška je s pismom z dne 4. junija 2004 sporočila Komisiji informacije, navedene v členu 16 Uredbe (ES) št. 1493/1999 in v členu 19 Uredbe (ES) št. 1227/2000. Preverjanje informacij je pokazalo, da je Republika Slovaška izdelala seznam. |
(4) |
Ta sklep ne vključuje odgovornosti Komisije za točnost vsebine seznama ali za skladnost zakonodaje iz seznama s pravom Skupnosti. Sklep ne posega v kateri koli drug sklep Komisije o teh točkah. |
(5) |
Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino — |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Komisija ugotavlja, da je Republika Slovaška izdelala seznam povečanja proizvodnje v vinogradništvu v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1493/1999.
Člen 2
Naslovnica tega sklepa je Republika Slovaška.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
Franz FISCHLER
Član Komisije
(1) UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1795/2003 (UL L 262, 14.10.2003, str. 13).
(2) UL L 143, 16.6.2000, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1389/2004 (UL L 255, 31.7.2004, str. 7).
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/42 |
ODLOČBA KOMISIJE
z dne 18. avgusta 2004
o seznamu povečanja proizvodnje v vinogradništvu, ki ga predlaga Republika Malta, iz naslova Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999
(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 3130)
(Besedilo je verodostojno le v angleškem jeziku)
(2004/603/ES)
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga na področju vinogradništva (1) še posebej člena 23, odstavka 4,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (ES) št. 1493/1999 predvideva kot pogoj dostopa do povečanja pravic za zasaditev, pa tudi za podporo za prestrukturiranje in preoblikovanje, da seznam za povečanje proizvodnje v vinogradništvu sestavi zainteresirana država članica. Seznam mora biti predložen v skladu s členom 16 omenjene uredbe. |
(2) |
Uredba Komisije (ES) št. 1227/2000 z dne 31. maja 2000, ki določa pogoje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga na področju vinogradništva, in o povečanju proizvodnje (2), predvideva v členu 19 podrobna navodila za predložitev informacij, ki jih vsebuje seznam. |
(3) |
Republika Malta je s pismom z dne 14. junija 2004 sporočila Komisiji informacije, navedene v členu 16 Uredbe (ES) št. 1493/1999 in v členu 19 Uredbe (ES) št. 1227/2000. Preverjanje informacij je pokazalo, da je Republika Malta izdelala seznam. |
(4) |
Ta sklep ne vključuje odgovornosti Komisije za točnost vsebine seznama ali za skladnost zakonodaje iz seznama s pravom Skupnosti. Sklep ne posega v kateri koli drug sklep Komisije o teh točkah. |
(5) |
Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Komisija ugotavlja, da je Republika Malta izdelala seznam povečanja proizvodnje v vinogradništvu v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1493/1999.
Člen 2
Naslovnica tega sklepa je Republika Malta.
V Bruslju, 18. avgusta 2004
Za Komisijo
Franz FISCHLER
Član Komisije
(1) UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1795/2003 (UL L 262, 14.10.2003, str. 13).
(2) UL L 143, 16.6.2000, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1386/2004 (UL L 255, 31.7.2004, str. 7).
Popravki
19.8.2004 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 271/43 |
Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1458/2004 z dne 16. avgusta 2004 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti
( Uradni list Evropske unije L 269 z dne 17. avgusta 2004 )
Druga uvodna izjava na strani 21 Uredbe Komisije (ES) št. 1458/2004 se nadomesti z naslednjo:
„(2) |
Predsedstvo sistema potrjevanja procesa Kimberley je 15. junija 2004 z Obvestilom predsedstva objavilo spremenjen seznam udeležencev. Ta dopolnitev zadeva dodatek Norveške dne 15. junija na seznam. Priloga II se s tem skladno spremeni –“. |