ISSN 1977-1045 |
||
Uradni list Evropske unije |
C 74 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Informacije in objave |
Letnik 65 |
Vsebina |
Stran |
|
|
II Sporočila |
|
|
SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
|
|
Evropska komisija |
|
2022/C 74/01 |
Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10596 – OTPP / KKR / GREENCOLLAR) ( 1 ) |
|
2022/C 74/02 |
|
IV Informacije |
|
|
INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
|
|
Evropska komisija |
|
2022/C 74/03 |
||
2022/C 74/04 |
|
V Objave |
|
|
POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
|
|
Evropska komisija |
|
2022/C 74/05 |
Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10620 – GIP / SSE / OTPP / SCOTIA GAS NETWORKS) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku ( 1 ) |
|
|
DRUGI AKTI |
|
|
Evropska komisija |
|
2022/C 74/06 |
||
2022/C 74/07 |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP. |
SL |
|
II Sporočila
SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE
Evropska komisija
15.2.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 74/1 |
Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji
(Zadeva M.10596 – OTPP / KKR / GREENCOLLAR)
(Besedilo velja za EGP)
(2022/C 74/01)
Komisija se je 7. februar 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:
— |
v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
— |
v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10596. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
15.2.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 74/2 |
SPOROČILO KOMISIJE
Posodobitev podatkov, ki se uporabljajo za izračun pavšalnih zneskov in periodičnih denarnih kazni, ki jih bo Komisija predlagala Sodišču Evropske unije v postopkih za ugotavljanje kršitev
(2022/C 74/02)
I. Uvod
V skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko Sodišče, kadar Komisija proti državi članici sproži postopek pred Sodiščem Evropske unije zaradi neizpolnitve neke obveznosti iz Pogodb, naloži finančne sankcije v dveh primerih:
(a) |
če država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za izvršitev predhodne sodbe Sodišča, s katero je bila ugotovljena kršitev prava EU (člen 260(2) PDEU); |
(b) |
če država članica ni izpolnila svoje obveznosti glede uradnega obveščanja o ukrepih za prenos direktive, sprejete v skladu z zakonodajnim postopkom (člen 260(3) PDEU) (1). |
V obeh primerih je lahko sankcija, ki jo naloži Sodišče, sestavljena iz pavšalnega zneska za kaznovanje nadaljevanja kršitve (2) in dnevne denarne kazni, da se zadevno državo članico spodbudi, da čim prej po razglasitvi sodbe odpravi kršitev (3). Komisija predlaga zneske finančnih sankcij Sodišču, ki sprejme končno odločitev.
Splošni pristop Komisije pri izračunu predlaganih sankcij je ustaljen. Od leta 1997 (4) naprej, kot je navedeno v zaporednih sporočilih (5), uporablja pristop, ki odraža tako zmogljivost za plačilo zadevne države članice kot tudi njeno institucionalno težo. To stori z uporabo tako imenovanega faktorja „n“ (6). Komisija pri izračunu predlaganih sankcij poleg faktorja „n“ upošteva tudi druge faktorje, kot sta resnost kršitve in njeno trajanje.
Izračun faktorja „n“ temelji na bruto domačem proizvodu (BDP) držav članic in številu sedežev za predstavnike v Evropskem parlamentu, dodeljenih vsaki državi članici. Metoda za njegov izračun je bila večkrat posodobljena (7), nazadnje 13. aprila 2021 (8), ko jo je Komisija prilagodila zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije.
V sporočilu iz leta 2010 (9) o posodobitvi podatkov, ki se uporabljajo za ta izračun, je Komisija določila, da je treba faktor „n“ in druge makroekonomske podatke prilagoditi vsako leto (10), da se upoštevata inflacija in gibanje BDP.
Letošnja posodobitev (11) temelji na gibanju inflacije in BDP posameznih držav članic. Ustrezni statistični podatki o stopnji inflacije in BDP, ki se uporabljajo, so bili ugotovljeni dve leti pred posodobitvijo („pravilo t–2“), tj. leta 2020, saj sta dve leti minimalno obdobje, ki je potrebno za zbiranje sorazmerno stabilnih makroekonomskih podatkov. Stopnja inflacije za referenčno leto je 1,6 %.
Pomemben dejavnik, ki vpliva na letošnjo posodobitev, je pandemija COVID-19. Pandemija je dejansko močno vplivala na BDP držav članic v letu 2020, saj se je ta na ravni EU-27 zmanjšal za 4,4 %, učinki na ravni držav pa so bili različni, kar vpliva na faktorje „n“.
II. Elementi posodobitve
Seznam ekonomskih meril, ki jih je treba posodobiti, je naslednji:
— |
enotna pavšalna osnova denarne kazni (12), ki trenutno znaša 2 683 EUR (13) in jo je treba prilagoditi glede na inflacijo, |
— |
enotna pavšalna osnova pavšalnega zneska (14), ki trenutno znaša 895 EUR (15) in jo je treba prilagoditi glede na inflacijo, |
— |
27 faktorjev „n“, ki jih je treba prilagoditi glede na BDP zadevne države članice ob upoštevanju njenega števila sedežev v Evropskem parlamentu; za izračun pavšalnih zneskov in dnevnih denarnih kazni se uporablja isti faktor „n“, |
— |
najnižji pavšalni zneski (16), ki jih je treba prilagoditi glede na inflacijo. |
III. Posodobitve
Komisija bo uporabila naslednje posodobljene vrednosti za izračun višine denarnih kazni (pavšalnega zneska ali denarne kazni), ko pred Sodiščem vloži tožbo v skladu s členom 260(2) in (3) PDEU:
1) |
enotna pavšalna osnova za izračun denarne kazni se določi v višini 2 726 EUR, |
2) |
enotna pavšalna osnova za izračun dnevnega zneska, da se določi pavšalni znesek, znaša 909 EUR, |
3) |
faktorji „n“ in najnižji pavšalni zneski za 27 držav članic so:
|
Komisija bo od datuma sprejetja tega sporočila ob vložitvi tožbe pred Sodiščem v skladu s členom 260 PDEU uporabljala posodobljene vrednosti.
(1) Komisija v sporočilu iz leta 2011 o izvajanju člena 260(3) PDEU (UL C 12, 15.1.2011, str. 1) in sporočilu iz leta 2017 z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“ (UL C 18, 19.1.2017, str. 10.) poudarja, da enako metodo, kot je bila določena s sporočilom iz leta 2005 (sporočilo o izvajanju člena 228 Pogodbe ES (SEC(2005) 1658)), uporablja tudi za izračun finančnih sankcij v skladu s členom 260(3) PDEU.
(2) Sporočilo predsednika: Prenovljeno sporočilo o izvajanju člena 228 Pogodbe ES (SEC(2005) 1658), točka 10.3.
(3) SEC(2005) 1658, točka 14.
(4) Metoda izračuna denarnih kazni, določena v skladu s členom 171 Pogodbe ES (UL C 63, 28.2.1997, str. 2).
(5) Glej zlasti Sporočilo Komisije – Izvajanje člena 260(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 12, 15.1.2011, str. 1) in Sporočilo Komisije – Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov (UL C 18, 19.1.2017, str. 10).
(6) SEC(2005) 1658, točka 14. Faktor „n“ se izračuna, kot sledi:
(7) Sporočilo Komisije – Sprememba metode izračuna pavšalnih plačil in dnevnih denarnih kazni, ki jih Komisija predlaga v postopkih ugotavljanja kršitev pred Sodiščem Evropske unije (C(2019) 1396 final, UL C 70, 25.2.2019, str. 1).
(8) Sporočilo Komisije – Prilagoditev izračuna pavšalnih zneskov in denarnih kazni, ki jih Komisija predlaga v postopkih za ugotavljanje kršitev pred Sodiščem Evropske unije, po izstopu Združenega kraljestva (C(2021) 2283 final, UL C 129, 13.4.2021, str. 1).
(9) SEC(2010) 923/3.
(10) Glej posodobitve iz leta 2011 (SEC(2011) 1024 final), leta 2012 (C(2012) 6106 final), leta 2013 (C(2013) 8101 final), leta 2014 (C(2014) 6767 final), leta 2015 (C(2015) 5511 final), leta 2016 (C(2016) 5091 final), leta 2017 (C(2017) 8720 final), leta 2018 (C(2018) 5851 final), leta 2019 (C(2019) 6434 final) in leta 2020 (C(2020) 6043 final) za letno prilagoditev ekonomskih podatkov.
(11) Podatki o BDP za letošnjo posodobitev so bili pridobljeni 10. januarja 2022. Inflacija se meri z uporabo implicitnega deflatorja BDP.
(12) Znesek dnevne denarne kazni se izračuna tako, da se enotni pavšalni znesek najprej pomnoži s faktorjema za resnost in trajanje kršitve, nato pa s faktorjem „n“.
(13) C(2021) 2283 final
(14) Dnevni pavšalni znesek se izračuna tako, da se enotni pavšalni znesek (ki se razlikuje od enotnega pavšalnega zneska za dnevne denarne kazni) pomnoži s faktorjem za resnost kršitve in faktorjem „n“. Pavšalni znesek se nato izračuna na podlagi števila dni trajanja kršitve (bodisi od prve sodbe Sodišča do izvršitve sodbe ali do sodbe v zadevah na podlagi člena 260(2) PDEU bodisi od datuma prenosa Direktive do izvršitve sodbe ali do sodbe v zadevah na podlagi člena 260(3) PDEU). Pavšalni znesek, izračunan na navedeni podlagi, bi bilo treba uporabiti, če rezultat zgoraj navedenega izračuna presega najnižji pavšalni znesek.
(15) C(2021) 2283 final
(16) Najnižji fiksni pavšalni znesek je določen za vsako državo članico v skladu s posebnim faktorjem „n“. Če seštevek dnevnih pavšalnih zneskov ne bo presegal najnižjega fiksnega pavšalnega zneska, bo Sodišču predlagan najnižji fiksni pavšalni znesek.
IV Informacije
INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE
Evropska komisija
15.2.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 74/5 |
Menjalni tečaji eura (1)
14. februar 2022
(2022/C 74/03)
1 euro =
|
Valuta |
Menjalni tečaj |
USD |
ameriški dolar |
1,1316 |
JPY |
japonski jen |
130,60 |
DKK |
danska krona |
7,4411 |
GBP |
funt šterling |
0,83720 |
SEK |
švedska krona |
10,6158 |
CHF |
švicarski frank |
1,0472 |
ISK |
islandska krona |
142,60 |
NOK |
norveška krona |
10,0693 |
BGN |
lev |
1,9558 |
CZK |
češka krona |
24,527 |
HUF |
madžarski forint |
357,06 |
PLN |
poljski zlot |
4,5400 |
RON |
romunski leu |
4,9457 |
TRY |
turška lira |
15,3510 |
AUD |
avstralski dolar |
1,5902 |
CAD |
kanadski dolar |
1,4431 |
HKD |
hongkonški dolar |
8,8283 |
NZD |
novozelandski dolar |
1,7112 |
SGD |
singapurski dolar |
1,5247 |
KRW |
južnokorejski won |
1 354,50 |
ZAR |
južnoafriški rand |
17,1310 |
CNY |
kitajski juan |
7,1937 |
HRK |
hrvaška kuna |
7,5293 |
IDR |
indonezijska rupija |
16 190,53 |
MYR |
malezijski ringit |
4,7420 |
PHP |
filipinski peso |
58,114 |
RUB |
ruski rubelj |
86,3480 |
THB |
tajski bat |
36,800 |
BRL |
brazilski real |
5,8965 |
MXN |
mehiški peso |
23,1331 |
INR |
indijska rupija |
85,4715 |
(1) Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.
15.2.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 74/6 |
SKLEP KOMISIJE
z dne 13. decembra 2021
o navodilih centralnemu administratorju evidence transakcij Evropske unije, da preglednice nacionalnih dodelitev za letalstvo Belgije, Bolgarije, Češke, Danske, Nemčije, Estonije, Irske, Grčije, Španije, Francije, Hrvaške, Italije, Cipra, Latvije, Litve, Luksemburga, Madžarske, Malte, Nizozemske, Avstrije, Poljske, Portugalske, Romunije, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske vnese v evidenco transakcij Evropske unije
(2022/C 74/04)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1),
ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) 2019/1122 z dne 12. marca 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede delovanja registra Unije (2), zlasti člena 49 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Komisija je s Sklepom C(2020) 9188 (3) dala navodila centralnemu administratorju evidence transakcij Evropske unije, da preglednice nacionalnih dodelitev za letalstvo Belgije, Bolgarije, Cipra, Češke, Danske, Nemčije, Estonije, Irske, Grčije, Španije, Francije, Hrvaške, Islandije, Italije, Latvije, Litve, Luksemburga, Madžarske, Malte, Nizozemske, Norveške, Avstrije, Poljske, Portugalske, Romunije, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske za obdobje 2021–2023 vnese v evidenco transakcij Evropske unije. |
(2) |
Komisija je v navedenem sklepu menila, da po izteku prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (4) za lete med letališči na ozemlju Evropske unije in letališči v Združenem kraljestvu ter leti med letališči v Združenem kraljestvu ne veljajo obveznosti glede poročanja in skladnosti v okviru sistema Unije za trgovanje z emisijami (EU ETS) v skladu z začasnim odstopanjem iz člena 28a(1) Direktive 2003/87/ES, na podlagi katerega bi morale države članice zahteve iz navedene direktive v zvezi z emisijami iz nekaterih letov na letališča v državah zunaj Evropskega gospodarskega prostora (EGP) in z njih obravnavati kot izpolnjene. |
(3) |
Unija ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska sta decembra 2020 (5) sklenila sporazum. Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je Unija podpisala na podlagi Sklepa Sveta (EU) 2020/2252 (6), odobrila pa ga je na podlagi Sklepa Sveta (EU) 2021/689 (7). Sporazum se je začasno uporabljal do začetka veljavnosti 1. maja 2021 (8). Sporazum določa, da mora imeti vsaka pogodbenica vzpostavljen učinkovit sistem oblikovanja cen ogljika, ki zajema letalstvo, in da se leti z letališč na ozemlju EGP na letališča v Združenem kraljestvu urejajo v okviru EU ETS. |
(4) |
V skladu s členom 28a(7) Direktive 2003/87/ES se odstopanje iz člena 28a(1) Direktive 2003/87/ES uporablja samo v skladu s pogoji Sporazuma. |
(5) |
Komisija je 17. junija 2021 sprejela Delegirano uredbo (EU) 2021/1416 o spremembi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede izključitve dohodnih letov iz Združenega kraljestva iz EU ETS (9). |
(6) |
Zato je treba revidirati število pravic za letalstvo, dodeljenih vsakemu operaterju zrakoplova za obdobje 2021–2023, in ustrezne preglednice nacionalnih dodelitev za letalstvo naložiti v evidenco transakcij Evropske unije, da se upošteva vključitev letov, ki imajo vzlet na letališču, ki se nahaja na območju EGP, in pristanek na letališču, ki se nahaja na območju Združenega kraljestva, v področje uporabe EU ETS. |
(7) |
Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska in Švedska so Komisiji sporočile preglednice nacionalnih dodelitev za letalstvo. |
(8) |
Komisija meni, da so preglednice nacionalnih dodelitev za letalstvo, ki so jih sporočile Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska in Švedska, v skladu s členom 28a Direktive 2003/87/ES. |
(9) |
Centralnemu administratorju bi bilo zato treba naročiti, naj revidirane preglednice nacionalnih dodelitev za letalstvo vnese v evidenco transakcij Evropske unije – |
SKLENILA:
Edini člen
Centralni administrator vnese preglednice nacionalnih dodelitev pravic za letalstvo za Belgijo, Bolgarijo, Češko, Dansko, Nemčijo, Estonijo, Irsko, Grčijo, Španijo, Francijo, Hrvaško, Italijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Madžarsko, Malto, Nizozemsko, Avstrijo, Poljsko, Portugalsko, Romunijo, Slovenijo, Slovaško, Finsko in Švedsko s končnimi letnimi količinami za brezplačno dodelitev pravic do emisije za letalstvo za obdobje 2021–2023, kot so določene v Prilogi, v evidenco transakcij Evropske unije.
V Bruslju, 13. decembra 2021
Za Komisijo
Frans TIMMERMANS
izvršni podpredsednik
(1) UL L 275, 25.10.2003, str. 32.
(2) UL L 177, 2.7.2019, str. 3.
(3) Sklep Komisije C(2020) 9188 z dne 16. decembra 2020 o navodilih centralnemu administratorju, naj preglednice nacionalnih dodelitev za letalstvo Belgije, Bolgarije, Cipra, Češke, Danske, Nemčije, Estonije, Irske, Grčije, Španije, Francije, Hrvaške, Islandije, Italije, Latvije, Litve, Luksemburga, Madžarske, Malte, Nizozemske, Norveške, Avstrije, Poljske, Portugalske, Romunije, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske vnese v evidenco transakcij Evropske unije.
(4) UL C 384 I, 12.11.2019, str. 1.
(5) Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (UL L 444, 31.12.2020, str. 14).
(6) Sklep Sveta (EU) 2020/2252 z dne 29. decembra 2020 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (UL L 444, 31.12.2020, str. 2).
(7) Sklep Sveta (EU) 2021/689 z dne 29. aprila 2021 o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (UL L 149, 30.4.2021, str. 2).
(8) Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (UL L 149, 30.4.2021, str. 2560).
(9) Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1416 z dne 17. junija 2021 o spremembi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede izključitve dohodnih letov iz Združenega kraljestva iz sistema EU za trgovanje z emisijami (UL L 305, 31.8.2021, str. 1).
PRILOGA I
Spremembe preglednic nacionalnih dodelitev za obdobje 2021–2023
Opomba: Vrednosti od leta 2021 do 2023 so skupne vrednosti, ki izhajajo iz uporabe letnega linearnega faktorja zmanjšanja v višini 2,2 %. |
|
|
Država članica: |
Belgija |
|
|
Identifikacijska št. ETS |
Ime operaterja |
2021 |
2022 |
2023 |
1905 |
3M COMPANY |
14 |
14 |
14 |
00123 |
ABELAG AVIATION |
293 |
287 |
280 |
7649 |
ABX Air Inc |
9 507 |
9 294 |
9 080 |
33612 |
Allied Air Ltd |
54 |
53 |
52 |
1084 |
Belgian Air Force |
154 |
151 |
147 |
908 |
Brussels Airlines N.V. / S.A. |
271 849 |
265 734 |
259 619 |
4369 |
CAL CARGO AIRLINES |
1 079 |
1 054 |
1 030 |
f11336 |
Corporate Wings LLC |
1 |
1 |
1 |
f11102 |
FedEx Express Corporate Aviation |
4 |
3 |
3 |
13457 |
Flying Partners CVBA |
77 |
75 |
73 |
29427 |
Flying Service |
247 |
242 |
236 |
24578 |
G.A.F.I. Ltd |
3 |
3 |
3 |
29980 |
Hainan Airlines |
37 |
36 |
35 |
24997 |
JET AIRWAYS (INDIA) LTD |
33 |
32 |
32 |
28582 |
Jet Aviation Business Jets AG for INTER-WETAIL AG |
14 |
13 |
13 |
27709 |
Kalitta Air LLC |
1 560 |
1 525 |
1 490 |
31207 |
N604FJ LLC |
3 |
2 |
2 |
2344 |
SAUDI ARABIAN AIRLINES |
2 962 |
2 895 |
2 828 |
27769 |
SEA AIR |
21 |
20 |
20 |
26784 |
Southern Air Inc |
50 |
49 |
48 |
27011 |
TNT Airways S.A. |
101 181 |
98 905 |
96 629 |
30011 |
TUI Airlines Belgium |
95 794 |
93 639 |
91 484 |
36269 |
VF International SAGL |
19 |
19 |
18 |
|
SKUPAJ |
484 956 |
474 046 |
463 137 |
|
|
Država članica: |
Bolgarija |
|
|
11775 |
AIR VIA Ltd. |
48 273 |
47 187 |
46 101 |
28445 |
BH Air Ltd |
27 434 |
26 817 |
26 200 |
29056 |
BULGARIAN AIR |
73 968 |
72 304 |
70 640 |
27538 |
BOLGARIJAN AIR CHRTR. |
26 925 |
26 319 |
25 713 |
|
SKUPAJ |
176 600 |
172 627 |
168 654 |
|
|
Država članica: |
Češka |
|
|
34430 |
CAIMITO ENTERPRISES LIMITED |
13 |
13 |
13 |
859 |
Ceské aerolinie a.s. |
245 321 |
239 802 |
234 284 |
24903 |
Travel Service a.s. |
115 423 |
112 826 |
110 230 |
|
SKUPAJ |
360 757 |
352 641 |
344 527 |
|
|
Država članica: |
Danska |
|
|
3456 |
Air Alsie A/S |
380 |
372 |
363 |
22466 |
Air Greenland AS |
155 |
151 |
148 |
366 |
Danish Air Transport A/S |
5 556 |
5 431 |
5 306 |
26272 |
Execujet Europe A/S |
35 |
34 |
33 |
32158 |
Jet Time A/S |
41 154 |
40 228 |
39 302 |
12230 |
Nordic Aviation Capital A/S |
9 |
8 |
8 |
142 |
P/F Atlantic Airways |
605 |
591 |
578 |
9918 |
Star Air A/S |
86 243 |
84 303 |
82 363 |
4357 |
SUN-AIR of Scandinavia |
5 783 |
5 653 |
5 523 |
46967 |
Sunclass Airlines ApS |
172 640 |
168 756 |
164 873 |
31527 |
SYMPHONY MILLENNIUM LTD. |
1 |
1 |
1 |
|
SKUPAJ |
312 561 |
305 528 |
298 498 |
|
|
Država članica: |
Nemčija |
|
|
3647 |
Adolf Würth GmbH & Co. KG |
152 |
148 |
145 |
6802 |
Aero Personal s.a. de c.v. |
9 |
9 |
8 |
156 |
Aeroflot – Russian Airlines |
273 |
267 |
261 |
35126 |
Aerologic GmbH |
8 091 |
7 909 |
7 727 |
201 |
AIR CANADA |
123 |
120 |
118 |
33133 |
Air China Cargo Co. Ltd |
8 537 |
8 345 |
8 153 |
786 |
Air China Limited |
31 |
31 |
30 |
237 |
Air India Ltd. |
45 |
44 |
43 |
32419 |
AirBridgeCargo Airlines LLC |
2 119 |
2 072 |
2 024 |
22317 |
Air-Service GmbH |
19 |
18 |
18 |
21756 |
Airtrans Flugzeugvermietungs GmbH |
32 |
32 |
31 |
33706 |
Arcas Aviation GmbH & Co. KG |
8 |
8 |
7 |
19480 |
Asiana Airline |
6 569 |
6 421 |
6 274 |
14559 |
ASW Air-Service Werkflugdienst GmbH & Co.KGFlughafen Geb. 34722335 Hamburg |
12 |
11 |
11 |
20979 |
Atlas Air Inc. |
837 |
818 |
800 |
27868 |
Atlasjet Airlines |
164 |
161 |
157 |
516 |
Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim |
8 |
8 |
7 |
30586 |
BALL CORP |
1 |
1 |
1 |
509 |
BASF SE |
38 |
37 |
36 |
25978 |
Bauhaus Gesellschaft für Bau- und Hausbedarf mbH & Co.vertreten durch die Bauhaus Gesellschaft für Bau- und Hausbedarf mbH |
9 |
9 |
8 |
32764 |
BHARAT FORGE |
3 |
3 |
3 |
3166 |
BLACK & DECKER |
2 |
2 |
2 |
23956 |
Blue Sky Airservice GmbH |
4 |
4 |
4 |
14658 |
BMW AGBMW Flight ServiceLieferanten Nr 915508-10G.A.T P.O. BOX85356 München-Flughafen |
61 |
59 |
58 |
6667 |
BOMBARDIER AEROSPACE |
10 |
10 |
9 |
31614 |
Bombardier Transportation GmbH -3 |
10 |
10 |
9 |
1778 |
Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr |
415 |
405 |
396 |
15176 |
Bundespolizei-Fliegergruppe |
31 |
31 |
30 |
19823 |
CA "Air Moldova" IS |
1 013 |
990 |
968 |
5800 |
CATHAY PACIFIC |
6 960 |
6 804 |
6 647 |
35418 |
Challenge Aero AG |
2 |
2 |
2 |
824 |
Condor Flugdienst GmbH |
201 127 |
196 602 |
192 078 |
26466 |
DC Aviation GmbH |
421 |
411 |
402 |
30996 |
Deere & Company |
3 |
3 |
3 |
4484 |
Delta Air Lines Inc. |
609 |
596 |
582 |
8980 |
Delta Technical Services Ltd |
8 |
8 |
7 |
1776 |
Deutsche Lufthansa AG |
2 000 943 |
1 955 932 |
1 910 921 |
35715 |
DHL Air Limited |
2 049 |
2 003 |
1 957 |
967 |
Direct Air Service GmbH & Co. KG |
14 |
13 |
13 |
2044 |
Dr. August Oetker KG |
21 |
20 |
20 |
28795 |
DULCO Handel GmbH & Co. KG |
17 |
16 |
16 |
8082 |
E.I. du Pont de Nemours and Company |
3 |
3 |
3 |
24568 |
ebm-papst Mulfingen GmbH & Co. KG |
25 |
25 |
24 |
996 |
EGYPTAIR |
246 |
241 |
235 |
9807 |
EMIRATES |
13 712 |
13 403 |
13 095 |
29929 |
ETIHAD AIRWAYS |
200 |
196 |
191 |
36121 |
European Air Transport Leipzig GmbH |
301 879 |
295 089 |
288 298 |
8272 |
Farnair Switzerland AG |
7 271 |
7 108 |
6 944 |
14557 |
Firma Steiner FilmInhaber Herr Siegfried Steiner |
16 |
15 |
15 |
32678 |
Fresena Flug Gmbh & CO KG |
12 |
11 |
11 |
28944 |
Germanwings GmbH |
362 409 |
354 256 |
346 104 |
26105 |
Hansgrohe AG |
21 |
20 |
20 |
32953 |
HeidelbergCement AG |
14 |
13 |
13 |
33269 |
Herrenknecht Aviation GmbH |
15 |
14 |
14 |
27680 |
HURKUS HAVAYOLU TASIMACILIK VE TICARET A.S. (d.b.a. FREEBIRD AIRLINES) |
575 |
562 |
549 |
35785 |
ifm traviation gmbh |
34 |
33 |
33 |
1528 |
Iran Air |
2 397 |
2 343 |
2 289 |
1562 |
Jat Airways |
413 |
403 |
394 |
28589 |
Jet Aviation Business Jets AG for FANCOURT FLUGCHARTER GmbH & CO KG |
2 |
2 |
2 |
21462 |
Johnson Controls Inc |
77 |
76 |
74 |
21723 |
Joint Stock Company Ural airlines |
25 |
25 |
24 |
f10653 |
Kimberly-Clark Corporation |
3 |
3 |
3 |
1652 |
KOREAN AIR LINES CO. LTD. |
21 107 |
20 632 |
20 158 |
1673 |
KUWAIT AIRWAYS |
6 155 |
6 016 |
5 878 |
6383 |
Lechair GmbH |
3 |
3 |
3 |
42192 |
Liebherr Geschäftsreiseflugzeug GbR |
27 |
27 |
26 |
15456 |
Luftfahrt-BundesamtHermann-Blenk-Straße 2638108 Braunschweig |
11 |
11 |
10 |
3857 |
Lufthansa Cargo AG |
8 067 |
7 885 |
7 704 |
25067 |
MNG Havayollari ve Tasimacilik A.S. (MNG Airlines) |
1 909 |
1 866 |
1 823 |
24270 |
Montenegro Airlines |
55 |
0 |
0 |
12218 |
Nike Inc |
9 |
9 |
8 |
567 |
OBO JET-Charter GmbH |
23 |
23 |
22 |
22820 |
Oman Air |
82 |
80 |
78 |
25059 |
Omni Air International |
11 276 |
11 023 |
10 769 |
17692 |
ONUR AIR TASIMACILIK A.S. |
2 383 |
2 330 |
2 276 |
23244 |
Open Joint Stock Company "Rossiya Airlines" JSC "Rossiya Airlines" |
58 |
56 |
55 |
8236 |
Owens Corning |
2 |
2 |
2 |
12648 |
Pacelli-Beteiligungs GmbH & Co. KG |
4 |
4 |
4 |
10690 |
PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S. |
1 288 |
1 259 |
1 230 |
22294 |
PENSKE JET INC |
1 |
1 |
1 |
775 |
Pentastar Aviation LLC |
6 |
6 |
6 |
3751 |
PROCTER & GAMBLE |
5 |
5 |
5 |
2196 |
QANTAS AIRWAYS |
69 |
68 |
66 |
21912 |
KATAR AIRWAYS |
334 |
327 |
319 |
606 |
Robert Bosch GmbH |
74 |
73 |
71 |
24784 |
Samsung Techwin |
1 |
1 |
1 |
18991 |
SAP AG |
27 |
27 |
26 |
38681 |
Silk Way West Airlines |
530 |
518 |
506 |
2463 |
SINGAPORE AIRLINES |
14 547 |
14 220 |
13 892 |
31870 |
Sm Aviation Service GmbH |
5 |
5 |
5 |
29841 |
Spirit of Spices GmbH |
3 |
3 |
3 |
5216 |
SRILANKAN AIRLINES LIMITED |
2 193 |
2 143 |
2 094 |
29368 |
Star Aviation Ltd |
5 |
5 |
5 |
15526 |
STATE ENTERPRISE ANTONOV DESIGN BUREAU |
2 846 |
2 782 |
2 718 |
10201 |
SunExpress |
1 543 |
1 509 |
1 474 |
2681 |
Thai Airways International Public Company Limited |
165 |
162 |
158 |
31353 |
Tidnish Holdings Limited |
1 |
1 |
1 |
37070 |
Trevo Aviation Limited |
23 |
23 |
22 |
1389 |
TUIfly GmbH |
211 900 |
207 134 |
202 367 |
32741 |
Ulla Popken GmbH |
15 |
14 |
14 |
2782 |
UNITED AIRLINES |
740 |
724 |
707 |
8960 |
United Parcel Service Co. |
116 462 |
113 842 |
111 223 |
18224 |
UZBEKISTAN AIRWAYS |
103 |
100 |
98 |
31669 |
Vacuna Jets Limited |
9 |
9 |
8 |
2833 |
Viessmann Werke GmbH & Co.KG |
81 |
79 |
78 |
18671 |
Volga-Dnepr Airlines LLC |
9 111 |
8 906 |
8 701 |
2840 |
VOLKSWAGEN AG VOLKSWAGEN AirService |
481 |
470 |
460 |
1323 |
WEKA Flugdienst GmbH |
13 |
12 |
12 |
30605 |
Wheels Aviation Ltd. Montreal Avenue D-41577836 Rheinmünster |
10 |
10 |
9 |
27514 |
Wirtgen Beteiligungsgesellschaft mbH |
10 |
10 |
9 |
5960 |
Zeman FTL |
35 |
34 |
34 |
|
SKUPAJ |
3 343 956 |
3 268 683 |
3 193 460 |
|
|
Država članica: |
Estonija |
|
|
38604 |
SmartLynx Airlines Estonia |
9 716 |
9 498 |
9 279 |
30036 |
ULS AIRLINES CARGO (prej KUZU AIRLINES CARGO) |
395 |
386 |
377 |
|
SKUPAJ |
10 111 |
9 884 |
9 656 |
|
|
Država članica: |
Irska |
|
|
132 |
AER LINGUS |
478 073 |
467 319 |
456 564 |
29670 |
AERO WAYS |
5 |
5 |
5 |
298 |
AIR CONTRACTORS |
12 201 |
11 926 |
11 652 |
31782 |
AMERIPRISE FINANCIAL |
1 |
1 |
1 |
35166 |
AT&T INC |
1 |
1 |
1 |
27087 |
AVIONETA LLC |
3 |
3 |
3 |
1537 |
BAXTER HEALTH CARE |
2 |
2 |
2 |
6890 |
BECTON DICKINSON |
2 |
2 |
2 |
33247 |
BLUE CITY HOLDINGS LLC |
2 |
2 |
2 |
29250 |
CENTURION AVTN SRVCS |
7 |
7 |
6 |
21455 |
CITYJET LIMITED |
54 321 |
53 099 |
51 877 |
36082 |
CMC GROUP INC |
3 |
3 |
3 |
131 |
Comhfhorbairt Gaillimh (trading as Aer Arann) |
13 383 |
0 |
0 |
32509 |
COOK AIRCRAFT LEASING |
3 |
3 |
3 |
28444 |
CROSS AVIATION LTD |
36 |
35 |
34 |
6064 |
DUBAI AIR WING |
42 |
42 |
41 |
1009 |
Eli Lilly and Company |
2 |
2 |
2 |
23828 |
EMC Corporation |
90 |
88 |
86 |
29521 |
FAIRMONT AVIATION SE |
3 |
3 |
3 |
21578 |
FEDERAL-MOGUL |
2 |
2 |
2 |
18781 |
FJ900 Inc. |
5 |
5 |
5 |
9532 |
FL AVIATION CORPORATION |
7 |
7 |
6 |
f10208 |
FLIGHTSTAR CORPORATION |
3 |
3 |
3 |
22958 |
GROUP HOLDINGS Inc |
3 |
3 |
3 |
28219 |
Harley-Davidson Motor Company Group LLC. |
2 |
2 |
2 |
29387 |
HARBERT FUND ADVISORS INC. |
1 |
1 |
1 |
21857 |
HARSCO Corporation |
4 |
4 |
4 |
21409 |
IRVING AIR SERVICE INC |
2 |
2 |
2 |
f10275 |
JELD-WEN Inc. |
1 |
1 |
1 |
1584 |
JOHNSON & JOHNSON |
2 |
1 |
1 |
f10286 |
KANSAS CITY LIFE INSURANCE COMPANY |
2 |
2 |
2 |
20894 |
KOHLER CO |
3 |
3 |
3 |
1823 |
LOCKHEED MARTIN CORPORATION |
1 |
1 |
1 |
27893 |
MERCK & CO |
2 |
2 |
2 |
2079 |
OWENS-ILLINOIS GENERALINC. |
6 |
6 |
6 |
F10361 |
PNC FINANCIAL SERVICES GROUP |
1 |
1 |
1 |
32096 |
PRIME AVIATION JSC |
8 |
8 |
8 |
8651 |
RYANAIR LIMITED |
3 557 748 |
3 477 717 |
3 397 686 |
3696 |
TEXAS INSTRUMENTS INC |
2 |
2 |
2 |
25363 |
THE BOEING COMPANY |
3 |
2 |
2 |
26380 |
THE HERTZ CORPORATION |
6 |
6 |
6 |
2797 |
UNITED STATES STEEL |
12 |
12 |
12 |
29120 |
VEN AIR |
9 |
9 |
9 |
8142 |
VIRGIN ATLANTIC AIRWAYS LTD. |
173 |
169 |
165 |
36499 |
WARNER CHILCOTT |
1 |
1 |
1 |
f10815 |
Washington Penn Plastic Company |
6 |
6 |
6 |
f10485 |
XEROX CORPORATION |
2 |
2 |
2 |
|
SKUPAJ |
4 116 197 |
4 010 523 |
3 918 231 |
|
|
Država članica: |
Grčija |
|
|
20514 |
AEGEAN AIRLINES SA |
369 755 |
361 437 |
353 120 |
39537 |
AIR CANADA ROUGE LP |
44 |
43 |
42 |
40100 |
ELLINAIR S.A. |
1 591 |
1 556 |
1 520 |
31722 |
GAINJET S.A. |
225 |
220 |
215 |
34624 |
OLYMPIC AIR |
184 160 |
180 017 |
175 874 |
9012 |
S & K (BERMUDA) |
41 |
40 |
39 |
31109 |
SKY EXPRESS S.A. |
2 936 |
2 870 |
2 804 |
|
SKUPAJ |
558 752 |
546 183 |
533 614 |
|
|
Država članica: |
Španija |
|
|
26560 |
245 Pilot Services |
1 |
1 |
1 |
8740 |
ABBOTT LABORATORIES |
5 |
5 |
5 |
160 |
Aerolíneas Argentinas |
25 |
24 |
23 |
2880 |
Aerovías de Mexico S.A de C.V |
33 |
32 |
32 |
9345 |
AIR EUROPA LINEAS AEREAS S.A.U |
239 195 |
233 814 |
228 434 |
22380 |
AIR NOSTRUM |
169 923 |
166 101 |
162 278 |
f10006 |
Air Products & Chemicals Inc |
1 |
1 |
1 |
36793 |
AIRLEASE CORPORATION |
1 |
1 |
1 |
29159 |
AIRMAX LLC |
1 |
1 |
1 |
36637 |
Alba Star, S.A. |
12 627 |
12 343 |
12 059 |
21575 |
ARABASCO |
6 |
6 |
6 |
12669 |
BA CITYFLYER LTD |
9 534 |
9 319 |
9 105 |
2621 |
Binter Canarias, S.A. |
2 |
2 |
1 |
24180 |
CORPORACION YGNUS AIR S.A. |
8 684 |
8 489 |
8 293 |
35909 |
COVINGTON AVIATION |
1 |
1 |
1 |
8808 |
Eastman Kodak Company |
2 |
2 |
2 |
30842 |
EJS AVIATION SERVICES LTD |
1 |
1 |
1 |
4025 |
EMBRAER |
3 |
3 |
3 |
31186 |
ENGUIA GEN CE LTDA |
1 |
1 |
1 |
40052 |
Evelop Airlines, S.L. |
11 949 |
11 680 |
11 411 |
27226 |
Executive Airlines S.L. |
306 |
299 |
292 |
26852 |
Executive Skyfleet Inc |
5 |
5 |
5 |
5453 |
FLYBE limited |
50 188 |
49 059 |
47 930 |
10992 |
FLYING LION Ltd |
3 |
3 |
3 |
4402 |
GESTAIR S.A. |
225 |
220 |
215 |
25841 |
GF AIR |
4 |
3 |
3 |
38329 |
IBERIA EXPRESS |
21 971 |
21 476 |
20 982 |
1475 |
IBERIA Líneas Aéreas de España S.A. Operadora |
744 366 |
727 622 |
710 877 |
28586 |
Jet Aviation Business Jets AG (JBJA) for GO AHEAD INTERNATIONAL LTD. |
18 |
17 |
17 |
7532 |
JET2.COM LIMITED |
142 061 |
138 865 |
135 669 |
6281 |
JOHNSON SC AND SON |
1 |
1 |
1 |
30440 |
Lark Aviation |
1 |
1 |
1 |
1689 |
Latam Airlines Group, S.A. |
20 850 |
20 381 |
19 912 |
15453 |
OJSC «TRANSAERO Airlines» |
7 |
7 |
7 |
35266 |
PCS Aviation Services LLC |
1 |
1 |
1 |
32000 |
PRIVILEGE STYLE S.A. |
12 570 |
12 287 |
12 005 |
32852 |
Priyan Foundation |
6 |
6 |
6 |
29804 |
PUNTO FA S.L. |
18 |
17 |
17 |
f11770 |
REAL WORLD TOURS INC |
1 |
1 |
1 |
29825 |
SAS Institute Inc. |
7 |
7 |
7 |
30794 |
SLEEPWELL AVIATION LTD |
4 |
4 |
4 |
31936 |
SQUADRON AVIATION SERVICES LIMITED |
3 |
3 |
3 |
11309 |
SWIFTAIR S.A. |
15 862 |
15 505 |
15 149 |
34933 |
TAILWIND HAVA YOLLARI A.S. |
106 |
104 |
102 |
30131 |
Thomson Airways Limited |
366 484 |
358 240 |
349 996 |
24765 |
UNICASA IND DE MOVEIS SA |
1 |
1 |
1 |
29086 |
Vim Airlines |
7 |
7 |
7 |
38266 |
VOLOTEA, S.A. |
97 868 |
95 666 |
93 465 |
30190 |
VUELING AIRLINES S.A. |
679 072 |
663 797 |
648 521 |
29378 |
WAMOS AIR S.A. |
16 262 |
15 896 |
15 530 |
|
SKUPAJ |
2 620 273 |
2 561 328 |
2 502 388 |
|
|
Država članica: |
Francija |
|
|
4306 |
ACCOR SA |
14 |
14 |
14 |
28604 |
AFRIQIYAH AIRWAYS |
60 |
58 |
57 |
186 |
AIR ALGERIE |
27 |
27 |
26 |
35192 |
Air Arabia Maroc |
25 |
24 |
24 |
29420 |
AIR AUSTRAL |
2 157 |
2 109 |
2 060 |
30304 |
AIR CARAIBES |
47 |
46 |
45 |
227 |
Air France |
1 488 354 |
1 454 873 |
1 421 393 |
252 |
AIR MADAGASKAR |
557 |
544 |
532 |
261 |
Air Mauritius Ltd |
739 |
723 |
706 |
5636 |
AIR SEYCHELLES |
1 554 |
1 519 |
1 484 |
5633 |
AIR TRANSAT |
2 722 |
2 661 |
2 599 |
29815 |
Aircairo |
966 |
944 |
922 |
24094 |
Airbus Transport International |
26 163 |
25 575 |
24 986 |
369 |
AMERICAN AIRLINES |
613 |
599 |
585 |
35644 |
AMY'S KITCHEN INC. |
5 |
5 |
4 |
35895 |
ANDROMEDA LTD |
1 |
1 |
1 |
6188 |
Apex Oil Company Inc. |
4 |
4 |
4 |
406 |
ARKIA ISRAELI AIRLINES LTD ("Arkia") |
37 |
36 |
35 |
27518 |
ASL AIRLINES FRANCE SA |
56 895 |
55 615 |
54 335 |
436 |
AURIGNY AIR SERVICES LIMITED |
8 |
8 |
8 |
29467 |
AVIALAIR |
12 |
11 |
11 |
6323 |
BANLINE AVIATION |
18 |
18 |
17 |
9170 |
BEL AIR LIMITED |
7 |
7 |
7 |
30067 |
BONGRAIN BENELUX S.A. |
22 |
22 |
21 |
4790 |
BOUYGUES |
23 |
23 |
22 |
32578 |
CALVIN KLEIN STUDIO LLC |
1 |
1 |
1 |
10054 |
CCM Airlines |
63 991 |
62 551 |
61 112 |
31445 |
Celestial Airways |
1 |
1 |
1 |
f10770 |
Charles Schwab |
2 |
2 |
2 |
29834 |
China Cargo Airlines Co.Ltd. |
8 522 |
8 330 |
8 138 |
12141 |
China Eastern Airlines Co.Ltd. |
11 |
11 |
11 |
31057 |
CLOUD AIR SERVICES LTD |
3 |
3 |
3 |
9049 |
COLLEEN CORP |
2 |
2 |
1 |
6369 |
Corsair |
5 254 |
5 135 |
5 017 |
30051 |
COSTA AZZOURA LTD. |
2 |
2 |
2 |
12219 |
Cox Enterprises Inc |
1 |
1 |
1 |
35062 |
CPI Aviation LLC |
8 |
8 |
8 |
F10210 |
CROWN CORK & SEAL |
3 |
3 |
3 |
33204 |
CTC AVIATION JET SERVICES LTD |
19 |
19 |
18 |
18972 |
DASSAULT AVIATION |
20 |
20 |
19 |
1139 |
Dassault Falcon Jet |
3 |
3 |
3 |
9703 |
Disney Aviation Group |
1 |
1 |
1 |
944 |
DONINGTON AVIATION |
14 |
13 |
13 |
7028 |
Dow Chemical Company The |
5 |
5 |
5 |
24571 |
DSWA LLC |
1 |
1 |
1 |
32311 |
Elysair-OpenSkies |
121 |
118 |
115 |
23881 |
EXECUTIVE JET MANAGEMENT |
52 |
51 |
50 |
1147 |
Federal Express Corporation d/b/a FedEx Express |
72 383 |
70 755 |
69 127 |
7521 |
FORMULA ONE MNGMT |
68 |
67 |
65 |
35426 |
FTC Consulting AG |
1 |
1 |
1 |
32164 |
FUTURA TRAVELS |
2 |
2 |
2 |
7618 |
GAMA AVIATION LTD |
284 |
277 |
271 |
9002 |
GIE ATR |
8 |
8 |
8 |
1365 |
GULF AIR |
47 |
46 |
45 |
5362 |
Halliburton Energy Services |
6 |
6 |
6 |
32412 |
Hamilton Aviation Inc. |
1 |
1 |
1 |
21879 |
ISRAIR Airlines and Tourism LTD |
24 |
23 |
23 |
1559 |
JAPAN AIRLINES INTERNATIONAL Co. Ltd |
2 277 |
2 225 |
2 174 |
28006 |
JAPAT AG |
14 |
14 |
13 |
32707 |
Jet Aviation Business Jets AG for MASC AIR LIMITED |
1 |
1 |
1 |
31488 |
Jet Aviation Business Jets AG for YYA AVIATION LTD. |
4 |
4 |
4 |
24536 |
JPMORGAN CHASE BANK National Association |
1 |
1 |
1 |
31595 |
JSC Premier Avia |
5 |
5 |
5 |
6510 |
KALAIR LTD |
3 |
3 |
3 |
4489 |
Limited Service Corporation |
25 |
25 |
24 |
7764 |
LVMH SERVICES |
27 |
26 |
26 |
19696 |
LYRECO |
31 |
30 |
29 |
34154 |
MARCO POLO AVIATION LTD |
1 |
1 |
1 |
1976 |
Maritime Investment & Shipping Co Ltd |
12 |
12 |
12 |
1855 |
Middle East Airlines – Airliban s.a.l. |
40 |
39 |
38 |
1098 |
MIL FRANCE |
336 |
328 |
321 |
35455 |
Mont Blanc Aviation Ltd. |
3 |
3 |
3 |
31095 |
NETJETS INTERNATIONAL |
32 |
31 |
31 |
35373 |
Next Generation Ventures |
1 |
1 |
1 |
31199 |
Nissan Corporate Aviation |
2 |
2 |
2 |
32959 |
NOFA |
1 |
1 |
1 |
10326 |
NOUVELAIR TUNISIE |
3 093 |
3 024 |
2 954 |
2088 |
PAKISTAN INTERNATIONAL AIRLINES CORP. |
3 229 |
3 156 |
3 084 |
17921 |
PLANE SAILING LTD |
7 |
7 |
7 |
31920 |
PRESTBURY TWO LLP |
2 |
2 |
2 |
28189 |
ProAir-Charter-Transport GmbH |
4 |
4 |
4 |
22432 |
KATAR AMIRI FLIGHT |
224 |
219 |
214 |
31585 |
QUALCOMM Incorporated |
2 |
2 |
2 |
35828 |
Related Companies |
2 |
2 |
2 |
258 |
Royal Air Maroc |
1 301 |
1 271 |
1 242 |
25946 |
Salem Aviation |
4 |
4 |
4 |
5432 |
SAUDI OGER |
31 |
30 |
30 |
32411 |
Scotts Miracle-Gro |
5 |
5 |
5 |
1249 |
SELIA |
47 |
46 |
44 |
2752 |
Société Tunisienne de l'Air "TUNISAIR" |
1 093 |
1 068 |
1 043 |
2642 |
SYRIAN ARAB AIRLINES |
892 |
872 |
852 |
159 |
TAG AVIATION S.A. |
119 |
117 |
114 |
26684 |
TAG AVIATION UK LTD |
338 |
330 |
322 |
4386 |
TAM Linhas Aéreas S.A. |
103 |
101 |
99 |
799 |
The Coca-Cola Company |
3 |
2 |
2 |
4744 |
TITAN AIRWAYS |
2 164 |
2 115 |
2 067 |
32673 |
Transavia France |
57 154 |
55 868 |
54 582 |
28237 |
TWIN JET |
1 975 |
1 930 |
1 886 |
19445 |
Vietnam Airlines |
5 |
5 |
5 |
33703 |
Viking Aviation Ltd |
1 |
1 |
1 |
23592 |
Vulcan Inc. |
3 |
3 |
3 |
32120 |
WILDERNESS POINT ASSOC |
1 |
1 |
1 |
|
SKUPAJ |
1 806 509 |
1 765 870 |
1 725 233 |
|
|
Država članica: |
Hrvaška |
|
|
12495 |
HRVAŠKA Airlines Hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d. |
71 755 |
70 140 |
68 526 |
|
SKUPAJ |
71 755 |
70 140 |
68 526 |
|
|
Država članica: |
Italija |
|
|
11479 |
Air Dolomiti S.p.A. LARE |
3 232 |
3 159 |
3 087 |
11698 |
AIR ITALY S.P.A. |
228 648 |
223 504 |
218 361 |
23132 |
Albanian Airlines |
4 |
4 |
3 |
28123 |
AMRASH |
3 |
3 |
3 |
36153 |
BAYHAM LIMITED |
8 |
8 |
8 |
20198 |
Belavia – Belarusian Airlines |
29 |
29 |
28 |
8974 |
BERWIND CORPORATION |
3 |
3 |
3 |
590 |
BRITISH AIRWAYS PLC |
542 984 |
530 769 |
518 555 |
35318 |
CARGOLUX ITALIA |
7 824 |
7 648 |
7 472 |
26954 |
Carnival Corporation |
2 |
2 |
2 |
36770 |
CHEMIPLASTICA AVIATION LTD |
2 |
2 |
2 |
f10307 |
Colony Advisors, LLC |
5 |
5 |
5 |
32850 |
Consolidated Press Holdings Limited |
5 |
4 |
4 |
31211 |
CSC TRANSPORTATION INC |
1 |
1 |
1 |
33586 |
E+A Aviation Ltd. |
4 |
3 |
3 |
1039 |
Ethiopian Airlines Enterprise |
10 851 |
10 607 |
10 363 |
35213 |
GEDEAM TOURISM S.A. |
22 |
21 |
21 |
23240 |
GTC Management Services |
2 |
2 |
2 |
493 |
J C BAMFORD EXCAVATORS LIMITED |
35 |
34 |
33 |
f10781 |
LUCKY FIVES LLC |
4 |
4 |
3 |
32051 |
MERIDIAN AIR COMPANY LTD. |
309 |
302 |
295 |
28484 |
Neos |
16 061 |
15 700 |
15 338 |
31232 |
Petroff Air Ltd |
12 |
12 |
11 |
8487 |
Poste Air Cargo S.R.L. |
14 741 |
14 409 |
14 078 |
f10400 |
SERVICIOS AEREOS SUDAMERICANOS S.A. |
3 |
3 |
3 |
8484 |
SIRIO S.p.A. |
310 |
303 |
296 |
34831 |
Società Aerea Italiana S.p.A. |
966 446 |
944 706 |
922 966 |
22663 |
TAVISTOCK |
4 |
4 |
4 |
f11186 |
Trinity Broadcasting of FL. Inc. |
1 |
1 |
1 |
26545 |
WIDEWORLD SERVICES LTD. |
6 |
6 |
5 |
29423 |
Wind Jet S.p.a. |
137 603 |
134 507 |
131 412 |
|
SKUPAJ |
1 929 164 |
1 885 765 |
1 842 368 |
|
|
Država članica: |
Ciper |
|
|
10639 |
AIRSTAR CORPORATION |
3 |
3 |
3 |
7132 |
Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited |
16 |
16 |
15 |
|
SKUPAJ |
19 |
19 |
18 |
|
|
Država članica: |
Latvija |
|
|
23085 |
"AirBaltic Corporation" A/S |
181 349 |
177 270 |
173 190 |
21470 |
SmartLynx Airlines Limited |
9 005 |
8 803 |
8 600 |
|
SKUPAJ |
190 354 |
186 073 |
181 790 |
|
|
Država članica: |
Luksemburg |
|
|
724 |
Cargolux Airlines Interantional SA |
20 344 |
19 887 |
19 429 |
f11328 |
eBay Inc. |
1 |
1 |
1 |
26052 |
Global Jet Luxembourg |
257 |
251 |
246 |
1781 |
LUXAIR Société de Navigation Aérienne S.A. |
51 827 |
50 661 |
49 495 |
29957 |
West Air Luxembourg SA |
5 350 |
5 229 |
5 109 |
32947 |
YANGTZE RIVER EXPRESS AIRLINES Company Limited |
3 324 |
3 249 |
3 174 |
|
SKUPAJ |
81 103 |
79 278 |
77 454 |
|
|
Država članica: |
Madžarska |
|
|
29227 |
CityLine Hungary Kft |
3 189 |
3 118 |
3 046 |
27768 |
Smartwings Hungary Kft. |
5 577 |
5 451 |
5 326 |
30078 |
WIZZ AIR MADŽARSKA LTD |
604 841 |
591 235 |
577 629 |
|
SKUPAJ |
613 607 |
599 804 |
586 001 |
|
|
Država članica: |
Malta |
|
|
256 |
AIR MALTA PLC |
141 734 |
138 546 |
135 358 |
34461 |
Comlux Malta Ltd. |
58 |
56 |
55 |
38482 |
Vista Jet Ltd |
87 |
85 |
83 |
|
SKUPAJ |
141 879 |
138 687 |
135 496 |
|
|
Država članica: |
Nizozemska |
|
|
2297 |
ALIA ROYAL JORDANIAN |
518 |
506 |
495 |
29157 |
BROKERAGE & MANAGMT |
4 |
4 |
4 |
6984 |
China Airlines |
5 538 |
5 414 |
5 289 |
24134 |
CHINA SOUTHERN |
3 177 |
3 106 |
3 035 |
30777 |
Corendon Airlines |
645 |
631 |
616 |
37301 |
Corendon Dutch Airlines B.V. |
36 571 |
35 749 |
34 926 |
22713 |
Eastman Chemical Company |
2 |
2 |
2 |
29824 |
EIE EAGLE INC ESTABLISHMENT |
2 |
2 |
2 |
1005 |
ELAL israeli airlines |
1 245 |
1 217 |
1 189 |
14846 |
EVA AIR |
5 039 |
4 925 |
4 812 |
3735 |
KENIJA AIRWAYS |
45 |
44 |
43 |
12405 |
KOM Activity I B.V. |
10 |
10 |
9 |
1640 |
Koninklijke Luchtvaart maatschappij NV |
701 677 |
685 893 |
670 109 |
29439 |
Liberty Global Europe BV |
22 |
21 |
21 |
f11885 |
Liberty Global Inc. |
2 |
2 |
2 |
1801 |
MALAYSIA AIRLINES |
1 075 |
1 050 |
1 026 |
1833 |
Martinair Holland N.V. |
1 686 |
1 648 |
1 611 |
278 |
Nippon Cargo Airlines |
6 378 |
6 234 |
6 091 |
2440 |
Shell Aircraft International |
18 |
17 |
17 |
2723 |
Transavia Airlines CV |
399 711 |
390 719 |
381 728 |
30852 |
TUI Airlines Nederland BV |
35 028 |
34 240 |
33 452 |
|
SKUPAJ |
1 198 393 |
1 171 434 |
1 144 479 |
|
|
Država članica: |
Avstrija |
|
|
31943 |
AMGEN |
4 |
4 |
4 |
27885 |
Austin Jet Holding GmbH |
14 |
13 |
13 |
440 |
Austrian Airlines AG |
400 165 |
391 164 |
382 162 |
33061 |
Avcon Jet Aktiengesellschaft |
77 |
75 |
74 |
45083 |
easyJet Europe Airline GmbH |
1 793 005 |
1 752 672 |
1 712 338 |
30323 |
International Jet Management GmbH |
135 |
131 |
128 |
9965 |
Magna International Inc. |
2 |
2 |
2 |
35956 |
Pegasus Jet Ltd. |
5 |
5 |
5 |
45298 |
Sparfell GmbH |
175 |
171 |
167 |
25989 |
The Flying Bulls GmbH |
14 |
14 |
13 |
19210 |
Ukraine International Airlines |
3 216 |
3 144 |
3 071 |
|
SKUPAJ |
2 196 812 |
2 147 395 |
2 097 977 |
|
|
Država članica: |
Poljska |
|
|
36143 |
Smartwings Poland Sp. Z o.o. |
67 529 |
66 010 |
64 491 |
30797 |
Magellan Pro-Service Sp. z o.o. |
11 |
11 |
11 |
1763 |
POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT S.A. |
211 759 |
206 995 |
202 232 |
38446 |
Smartwings Poland Sp. z o.o. |
53 |
52 |
51 |
|
SKUPAJ |
279 352 |
273 068 |
266 785 |
|
|
Država članica: |
Portugalska |
|
|
9568 |
Air Bear |
4 |
4 |
4 |
10014 |
ANADARKO PETROLEUM CORPORATION |
1 |
1 |
1 |
24973 |
Flight Management Corporation |
2 |
1 |
1 |
32417 |
IBIS PARTICIPACOES E SERVICOS LTDA |
3 |
3 |
3 |
23781 |
Netjets Transportes Aereos SA |
3 146 |
3 075 |
3 005 |
25573 |
SATA INTERNACIONAL S.A. |
469 |
459 |
448 |
5683 |
SWAGELOK |
2 |
2 |
2 |
388 |
TAAG – Linhas Aéreas de Angola – Angola Airlines |
2 |
2 |
2 |
2649 |
TRANSPORTES AEREOS DECABO VERDE-SA |
15 |
15 |
14 |
2656 |
Transportes Aéreos Portugueses S.A. |
484 086 |
473 197 |
462 307 |
27218 |
White Airways S.A. |
1 970 |
1 926 |
1 882 |
|
SKUPAJ |
489 700 |
478 685 |
467 669 |
|
|
Država članica: |
Romunija |
|
|
30600 |
BLUE AIR AVIATION S.A. |
143 492 |
140 264 |
137 036 |
26254 |
CARPATAIR S.A. |
24 076 |
23 535 |
22 993 |
2658 |
S.C. TAROM S.A. |
128 848 |
125 950 |
123 051 |
|
SKUPAJ |
296 416 |
289 749 |
283 080 |
|
|
Država članica: |
Slovaška |
|
|
36243 |
Travel Service a.s. organizacná zložka Slovensko |
11 786 |
11 521 |
11 256 |
|
SKUPAJ |
11 786 |
11 521 |
11 256 |
|
|
Država članica: |
Finska |
|
|
380 |
Alticor Inc. |
3 |
3 |
3 |
372 |
AMERICAN EXPRESS |
1 |
1 |
1 |
8930 |
METROPOLITAN LIFE |
5 |
5 |
5 |
1167 |
Finnair Oyj |
467 129 |
456 621 |
446 113 |
22109 |
FRANKLIN TEMPLETON TRAVEL INC. |
7 |
7 |
7 |
8849 |
HONEYWELL INTERNATIONAL Inc |
12 |
12 |
12 |
32127 |
River Aviation Oy |
35 |
34 |
33 |
37304 |
Verizon Corporate Services Group Inc. |
3 |
3 |
3 |
|
SKUPAJ |
467 195 |
456 686 |
446 177 |
|
|
Država članica: |
Švedska |
|
|
30326 |
Amapola Flyg AB |
5 510 |
5 386 |
5 262 |
31345 |
ATLANTIC AIRLINES UK |
1 799 |
1 758 |
1 718 |
21131 |
ATRAN |
2 338 |
2 285 |
2 233 |
22830 |
Braathens Regional Airways AB |
75 880 |
74 173 |
72 466 |
1116 |
MIL SWEDEN |
90 |
88 |
86 |
24970 |
Nova Airlines AB |
56 716 |
55 440 |
54 164 |
2351 |
Scandinavian Airlines System SAS |
1 198 730 |
1 171 765 |
1 144 800 |
23235 |
TUIfly Nordic AB |
91 821 |
89 755 |
87 690 |
20170 |
West Air Sweden AB |
13 197 |
12 900 |
12 604 |
|
SKUPAJ |
1 446 081 |
1 413 550 |
1 381 023 |
Operaterji, ki jih trenutno upravlja Švica
33938 |
AMAC AEROSPACE |
4 |
4 |
4 |
2850 |
easyJet Switzerland SA |
152 013 |
148 594 |
145 174 |
6101 |
Edelweiss Air AG |
15 466 |
15 118 |
14 770 |
29471 |
Letalski prevoznik Zürich-Airport AG |
99 |
97 |
94 |
31311 |
MSC Aviation S.A. |
23 |
22 |
22 |
28494 |
Swiss International Air Lines Ltd. |
229 766 |
224 597 |
219 429 |
|
SKUPAJ |
397 371 |
388 432 |
379 493 |
V Objave
POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE
Evropska komisija
15.2.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 74/33 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva M.10620 – GIP / SSE / OTPP / SCOTIA GAS NETWORKS)
Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku
(Besedilo velja za EGP)
(2022/C 74/05)
1.
Komisija je 7. februarja 2022 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1).Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:
— |
Global Infrastructure Partners („GIP“) (ZDA), |
— |
Ontario Teachers’ Pension Plan Board („OTPP“, Kanada), |
— |
SSE plc („SSE“) (Združeno kraljestvo), |
— |
Scotia Gas Networks Ltd („SGN“) (Združeno kraljestvo). |
Podjetja GIP, OTPP in SSE bodo pridobila v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem SGN.
Koncentracija se izvede z nakupom delnic.
2.
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
— |
za podjetje GIP: vodilni neodvisni upravljavec infrastrukturnega sklada, katerega dejavnosti so osredotočene na promet, energetiko, odpadke in druge sektorje, |
— |
za podjetje OTPP: upravljanje pokojninskih prejemkov in naložb sredstev iz pokojninskih načrtov, |
— |
za podjetje SSE: multinacionalno energetsko podjetje. Glavne dejavnosti podjetja SSE so sestavljene iz treh segmentov: i) SSEN Transmission: lastništvo, upravljanje in vzdrževanje omrežja za prenos električne energije na severu Škotske; ii) SSEN Distribution: lastništvo, upravljanje in vzdrževanje omrežja za distribucijo električne energije na severu Škotske in v osrednji južni Angliji ter iii) SSE Renewables: razvoj, gradnja, obratovanje in lastništvo naprav, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov, |
— |
za podjetje SGN: drugo največje omrežje za distribucijo zemeljskega plina v Združenem kraljestvu. SGN ima v lasti podjetji Scotland Gas Networks plc in Southern Gas Networks plc. Ti dve omrežji pokrivata celotno Škotsko, južni London in jugovzhodno Anglijo. |
3.
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.
4.
Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:
M.10620 – GIP / SSE / OTPP / SCOTIA GAS NETWORKS
Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:
E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu
Faks +32 22964301
poštni naslov:
European Commission |
Directorate-General for Competition |
Merger Registry |
1049 Bruxelles/Brussel |
BELGIQUE/BELGIË |
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).
DRUGI AKTI
Evropska komisija
15.2.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 74/35 |
Objava spremenjene specifikacije proizvoda po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012
(2022/C 74/06)
Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).
Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v podatkovni zbirki Komisije eAmbrosia.
SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST
„SALINĀTĀ RUDZU RUPJMAIZE“
EU št.: TSG-LV-1043-AM01 – 30. december 2020
Država članica ali tretja država: „Latvija“
1. Ime za registracijo
„Salinātā rudzu rupjmaize“
2. Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]
Skupina 2.24 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki
3. Razlogi za registracijo
3.1 Gre za proizvod:
☒ |
katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo; |
☐ |
ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo. |
Posebne lastnosti kruha „salinātā rudzu rupjmaize“ izhajajo iz recepta in metode njegove priprave.
V nasprotju z drugimi vrstami rženega kruha recept za kruh „salinātā rudzu rupjmaize“ ne vsebuje pekovskega kvasa, ampak grobo mleto rženo moko, približno 0,8 % semen kumine, 8–16 % sladkorja in do 3 % nefermentiranega rženega slada.
Tehnika priprave je posebna v tem, da se pred pripravo testa približno 30 % ržene moke „osladi“, tj. popari, poparjena moka pa nato počiva in fermentira vsaj 12 ur. Poleg tega se moka popari v kadeh iz lesa listavcev, saj se po poparjenju v teh kadeh hladi počasneje, kot bi se v skledah iz kovine ali drugih materialov. Ko se moka popari z vročo vodo (85–95 °C), še 2–4 ure vzdržuje temperatura 63–65 °C, da se lahko škrob razgradi v sladkorje, ki dajejo proizvodu sladek okus. Poleg tega se na robovih kadi ohrani mikroflora z mlečnokislinskimi bakterijami iz predhodno fermentirane poparjene moke, ki omogoči postopno fermentacijo mlečne kisline ter povečanje kislosti poparjene moke, ko se ta ohlaja. Fermentacija mlečne kisline zavira razvoj nezaželenih mikroorganizmov. Zaradi dolgega postopka priprave poparjene moke in droži se mikroorganizmi lahko dovolj namnožijo, da kruh dobi potrebno kislost, aromo in luknjičavost, zato se pekovski kvas ne dodaja.
Še ena posebna lastnost latvijskega kruha „salinātā rudzu rupjmaize“ so semena kumine, ki se dodajo med pripravo poparjene moke in testa ter dajejo kruhu značilno aromo kumine.
Latvijski kruh „salinātā rudzu rupjmaize“ je znan tudi po podolgovati štruci, ki je vsaj dvakrat tako dolga kot široka, ročno zaobljenih krajcih, mehki bleščeči temnorjavi skorji, premazani s škrobno zmesjo, in aromatični sredici. Kruh „salinātā rudzu rupjmaize“ se peče neposredno v vroči krušni peči in ne na pladnjih ali v modelih. Tako lahko toplota intenzivno prehaja, s čimer se ohrani ročno dosežena oblika kruha, štruca pa je večja in ima močnejšo skorjo.
3.2 Ime:
☒ |
ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda, |
☐ |
ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda. |
Beseda „salināt“ pomeni narediti sladko, sladiti, npr. s prelivanjem moke z vročo vodo (K. Karulis, Latviešu etimoloģijas vārdnīca (Etimološki slovar latvijskega jezika), zvezek II, 1992). Gre za staro besedo, ki je bila v zahodni Latviji v vsakdanji rabi že v 18. stoletju.
Izraz „salinātā rudzu rupjmaize“ se nanaša na kruh, spečen iz grobo mlete ržene moke, pri katerem se v postopku priprave uporablja poparjena moka, kar pomeni, da se del moke prelije z vročo vodo, da bi kruh postal slajši.
V raziskovalnem delu Mūsu maize (2004) (Naš vsakdanji kruh) etnografinja Indra Čekstere pojasni, da je v regiji Kurzeme „rženi kruh (rupjmaize) znan kot ‚salinātā‘ maize, kadar se del moke popari z vročo vodo“.
4. Opis
4.1 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)
„Salinātā rudzu rupjmaize“ je naravno vzhajan kruh, ki ga v Latviji pečejo iz grobo mlete ržene moke in pri pripravi katerega se uporabljajo poparjena moka in droži. Tovrsten kruh se peče v krušni peči, oblikuje se v podolgovato štruco, ki tehta en kilogram ali več ter ima mehko bleščečo skorjo, na katero se po peki nanese škrobna zmes ali voda.
Zunanji videz in oblika: podolgovata štruca z zaobljenimi krajci, ki je vsaj dvakrat tako dolga kot široka; na skorji je lahko na vrhu odtis, ob straneh pa vtisi.
Skorja: temna, mehka in bleščeča; lahko je potresena s semeni kumine; na skorji so lahko na spodnji strani otrobi, moka ali javorovi listi.
Sredica: temna, z večjimi ali manjšimi luknjicami; prožna; lahko je rahlo vlažna.
Okus in aroma: prijetna aroma pečenega kruha in semen kumine s sladkokislim okusom rženega kruha.
4.2 Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)
Metoda priprave kruha „salinātā rudzu rupjmaize“ poteka v več fazah: priprava, hlajenje in fermentacija poparjene moke, mesenje in fermentacija testa, razdelitev, oblikovanje štruc, peka.
Recept za kruh „salinātā rudzu rupjmaize“ (za 10 kg moke) (*)
Poparjena moka 3 kg grobo mlete ržene moke 0,08–0,1 kg semen kumine 6–8 l vroče vode 0,05–0,3 kg nefermentiranega slada Temperatura vode: 85–95 °C |
Temperatura poparjene moke Začetna: 63–68 °C Končna: 35–28 °C Čas priprave: 12–24 ur |
Fermentacija poparjene moke 7–10 kg ohlajene poparjene moke 0,4–1,6 kg droži |
Trajanje fermentacije: 3–6 ur Temperatura fermentacije: 35–36 °C |
Testo 7–12 kg fermentirane poparjene moke 7–10 kg ržene moke 0,8–1,6 kg sladkorja |
0,15–0,2 kg soli Trajanje fermentacije: 2–3 ure Temperatura fermentacije: 30–34 °C |
* |
Po tem receptu se zamesi približno 15–20 kg testa, iz katerega je mogoče speči od 13 do 18 kilogramskih štruc ob upoštevanju, da se 10 % mase med peko izgubi. Ko so štruce pečene, se premažejo s škrobno zmesjo, ki se pripravi tako, da se zavre mešanica krompirjeve moke in vode. |
Pri pripravi kruha „salinātā rudzu rupjmaize“ se popari grobo mleta ržena moka. Moka se tradicionalno popari v približno 30-litrskih kadeh, izdelanih iz desk iz lesa listavcev, in sicer trepetlike ali lipe, v katerih se meša z leseno lopatico. Mikroflora, ki ostane na robovih kadi iz predhodno fermentiranega testa, spodbuja fermentacijo mlečne kisline, zato se kad ne opere, ampak natančno ostrga in shrani na suhem. Popari se približno 30 % (3 kg) celotne količine moke, uporabljene za pripravo kruha (10 kg). Moka, oddeljena za poparjenje, in semena kumine se „osladijo“, tj. poparijo z vodo, katere temperatura znaša približno 95 °C. Po tem postopku bi morala temperatura poparjene moke znašati približno 63–68 °C.
Običajno je treba dodati od dva- do 2,5-krat več vode kot moke. Voda se dodaja postopno, da se moka in voda med stepanjem lažje sprimeta v homogeno zmes, ki je približno tako gosta kot gosta smetana. Ko je temperatura poparjene moke 63–65 °C, se doda približno 50–300 g nefermentiranega rženega slada, ki ga je treba temeljito vmešati. Zaradi semen kumine in slada ima poparjena moka aromo kumine, proizvod pa značilni sladkokisli okus. Sladki okus se razvije, ker slad razgradi škrob v sladkorje, kisli okus pa se razvije zaradi mlečne in ocetne kisline, ki nastaneta pri fermentaciji mlečne kisline.
Če je poparjena zmes moke pravilno pripravljena, ima homogeno teksturo, podobno gosti smetani, in je sivorjave barve. Ko je moka poparjena, jo je treba 2–4 ure pustiti v kadi, v kateri je bila pripravljena, ter vzdrževati optimalno temperaturo (63–65 °C), da se omogoči pretvorba škroba v sladkor. Potem je treba poparjeno moko premešati, da se ohladi. Poparjena moka se 12–24 ur hladi in fermentira v isti kadi. Ko temperatura znaša približno 36 °C, se poparjeni moki doda približno 0,4–1,6 kg droži iz predhodne priprave kruha, da se tako spodbudi fermentacija mlečne kisline. Droži je treba najprej dodati samo v zgornji del kadi, čez par ur pa jih je treba vmešati globlje, približno do polovice poparjene moke, in nazadnje vse do dna. Med fermentacijo postane poparjena moka kiselkasta in se izoblikuje prijeten sladkokisel okus.
Ko poparjena moka fermentira, se testo pregnete v leseni kadi ali posodi za mesenje. Po fermentaciji se testu iz poparjene moke dodajo ržena moka, sladkor in sol, lahko se doda tudi največ 10 % pšenične moke. Testo se gnete, dokler se ne lepi več na roke in dokler niso vse sestavine enakomerno umešane. Z mokrimi rokami se zgladi vrhnja plast testa, ki se potem pokrije in postavi na toplo, da se fermentacija lahko nadaljuje. Razpoke na zgornji površini testa in dvakratno povečanje njegove prostornine pomenijo, da je testo fermentiralo. Zdaj se lahko razdeli in speče.
Fermentirano testo se razdeli na kose z rokami, ki jih je treba omočiti v vodi. Kruh „salinātā rudzu rupjmaize“ se oblikuje v podolgovate štruce, potem pa zgladi z mokrimi rokami; večje štruce se prerežejo ob straneh, da ne razpokajo, na površini pa se lahko vrežejo križ, črte ali kak simbol. Štruce testa se lahko položijo na površine, pokrite s tkanino, na plošče ali krušne loparje, posute z otrobi ali prekrite z javorovimi listi, potem pa se vstavijo v peč. Pečejo se neposredno v vroči krušni peči in ne na pladnjih ali v modelih. Peč se na začetku peke segreje na višjo temperaturo (280–350 °C), da nastane močnejša skorja, ki ne razpoka. Peka se potem nadaljuje pri nižji temperaturi (200–250 °C). Kruh se peče približno eno do dve uri, odvisno od velikosti štruce. Ko se vroče štruce vzamejo iz peči, se premažejo s škrobno zmesjo ali vodo, da postane skorja mehkejša in bolj bleščeča.
Organoleptični in fizikalno-kemijski kazalniki kakovosti kruha
Oblika, zunanji videz |
podolgovata štruca, vsaj dvakrat tako dolga kot široka; debela, temna, bleščeča skorja; lahko je potresena s semeni kumine |
Luknjičavost sredice |
enakomerno luknjičasta; luknjice so lahko večje ali manjše |
Prožnost sredice |
temna, prožna in rahlo vlažna |
Okus in aroma |
prijetna aroma pečenega kruha in semen kumine s sladkokislim okusom rženega kruha |
Kislost kruha, pH |
5 –10 |
Vsebnost vlage v kruhu, % |
38 –45 |
Ko je kruh pečen, se najprej ohladi, potem pa prestavi v hladen in zračen prostor ali prekrije z laneno krpo. Ko se ohladi, se lahko prodaja kot cela štruca ali narezan na manjše kose ali rezine. Lahko se tudi zapakira v vrečko iz blaga, papirnato ali plastično vrečko. Hrani se lahko pri sobni temperaturi (15–25 °C) ali zamrznjen (–18 °C). Kruh „salinātā rudzu rupjmaize“ ostane dolgo svež in ga je mogoče hraniti vsaj 5–10 dni.
4.3 Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)
Rženi kruh je že od nekdaj eno osnovnih živil v latvijskih domovih, zato je še vedno simbol latvijske narodne identitete. Vključen je v poglavje latvijskega kulturnega kanona o ljudskem izročilu. Latvijski kulturni kanon je podobno kot enakovredni kanoni drugih evropskih držav zbirka najbolj izstopajočih in najpomembnejših umetniških del in kulturnega bogastva, ki so najpomembnejši kulturni dosežki v zgodovini naroda.
V raziskovalnem delu Mūsu maize O(2004) (Naš vsakdanji kruh) je etnografinja Indra Čekstere zapisala, da se v latvijskih gospodinjstvih „kruh ‚salinātā rudzu rupjmaize‘ najpogosteje peče tako, da se po moki v kadi prelije vrela voda.“ Kepa testa iz predhodne priprave kruha se razpusti v topli vodi in doda kot droži. Tekoče testo se zmeša v kadi in pusti čez noč, da fermentira. Stepa se z dolgo leseno lopatico. Zjutraj se začne gnetenje. Gnetenje je dolgotrajen postopek, v katerem se dodajo semena kumine in preostala moka. Ko se testo ne lepi več na prste, je gnetenje končano. Kad s fermentiranim testom se postavi poleg peči, na lopati, ki se posuje z malo moke ali na katero se položijo javorovi listi, pa se oblikujejo majhne podolgovate štruce, ki se hitro vstavijo v peč.“
V publikaciji Latviešu tradicionālie ēdieni (Tradicionalne latvijske jedi) (urednika I. Heinola in S. Stinkule, publikacija objavljena leta 2006 s podporo Državnega kulturnega sklada) je zapisano, da sta bila kmetijstvo in ribištvo vse do začetka 20. stoletja glavni dejavnosti Latvijcev in Livoncev, zato je bila njihova osnovna prehrana sestavljena iz domačega rženega kruha in različnih kuhanih jedi. Publikacija vsebuje tudi opis kruha „salinātā rudzu rupjmaize“ in navedbo, da se je pri njegovi pripravi uporabljala ržena moka, del te moke pa se je poparil. Testo se je pripravljalo v leseni kadi, fermentacija pa je potekala zaradi droži, ki so ostale od predhodne priprave kruha, in mikroorganizmov, ki so ostali na robovih kadi. Iz testa so se izdelale dolge štruce in spekle v peči na drva.
V knjigi Daudzveidīgā maizīte (Mnogotere oblike kruha) (1993) strokovnjakinja za peko kruha Zigrīda Liepiņa opisuje tudi pripravo tradicionalnega kruha „salinātā rudzu rupjmaize“z začetka 20. stoletja. V opisu sta poudarjena edinstvenost poparjenja moke in trajanje fermentacije v lesenih kadeh, zaradi katerih kruh dobi značilno prijetno aromo ter luknjičasto in prožno sredico.
Učiteljica gospodinjstva in ročnih spretnosti M. Leiše je opisala pripravo kruha „salinātā rudzu rupjmaize“ in navedla recept zanj. Opozorila je, da je za pripravo kruha najbolje uporabiti posodo iz lesa listavcev in da je treba del moke preliti z neko količino vroče vode ter mešanico stepati z leseno lopatico, dokler testo ne postane homogeno. Čez približno 12 ur, ko se poparjena moka ohladi, se dodajo droži, mešanica pa mora najprej fermentirati, da se lahko potem zamesi testo. Fermentirano testo se razdeli na kose in speče neposredno v vroči krušni peči. (Praktiskā mājturība (Praktično gospodinjstvo), založnik A. Gulbis, Riga, 1931).
L. Dumpe je v publikaciji Latviešu tautas ēdieni (Latvijske nacionalne jedi) (2006) na podlagi gradiva, zbranega med etnografskimi odpravami, opisala, kako se je kruh „salinātā rudzu rupjmaize“ pekel okoli leta 1915. Ugotavlja, da se je „za fermentacijo običajnega kruha uporabljala topla voda, segreta na 45–65 °C, za fermentacijo kruha ‚salinātā‘ pa vroča voda, segreta na 95 °C. Testo se je gnetlo, dokler se ni več prijemalo na roke in je na njem ostala bela črta, če si ga raztegnil s prstom. Zameseno testo se je pokrilo in je na toplem ponovno fermentiralo. Fermentirano testo se je razdelilo na kose, oblikovalo v podolgovate štruce in speklo v krušni peči. Na vroče štruce se je potem nanesla voda ali škrobna zmes. Tako se je skorja zmehčala in postala bleščeča“.
15.2.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 74/40 |
Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
(2022/C 74/07)
V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.
VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAVNI UNIJE
„Jumilla“
PDO-ES-A0109-AM05
Datum vloge: 10. februar 2021
1. Vložnik in pravni interes
Združenje Consejo Regulador D.O. „Jumilla“ (Regulativni svet za označbo porekla „Jumilla“),
katerega člani so vsi vinogradniki in vinske kleti, ki pridelujejo grozdje in proizvajajo, shranjujejo ali stekleničijo vino za ZOP „Jumilla“ ali vina, ki lahko uporabljajo to ZOP.
2. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo
☐ |
Ime proizvoda |
☐ |
Kategorije proizvoda vinske trte |
☐ |
Povezava |
☒ |
Omejitve trženja |
3. Opis spremembe in razlogi zanjo
Pakiranje na razmejenem geografskem območju in odprava možnosti premikanja neustekleničenega zaščitenega vina v vinske kleti, ki niso zajete z ZOP.
a) |
Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: 8. Veljavne zahteve |
b) |
Zadevni deli enotnega dokumenta: 9. Dodatni pogoji |
Razlogi
Gre za spremembo Unije, ki spada v eno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33, in sicer: nadaljnje omejitve trženja proizvoda.
Utemeljitev spremembe v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 2019/33
Kakovostni razlogi
— |
Proizvodnja vin z ZOP „Jumilla“ se ne konča s postopkom spreminjanja mošta v vino z alkoholnim vrenjem in drugimi dodatnimi postopki, pač pa s stekleničenjem. To se mora namreč šteti za zaključno fazo proizvodnje teh vin, saj vključuje druge enološke postopke, ki bi lahko vplivali na posebne značilnosti, tj. filtriranje, stabilizacijo in različne vrste korektivnih ukrepov. Poleg tega je pogosto treba izvesti tudi fazo staranja v steklenici, ki poteka na stojalih za steklenice v potrjeni vinski kleti, saj se končno vino tako zaokroži. Vinogradniki so pomen te zaključne faze pri proizvodnji vina spoznali z izkušnjami, ki so jih pridobili, ko je neustekleničeno vino še lahko zapuščalo razmejeno območje. Ta označba porekla je bila priznana v Španiji leta 1966. Podobno kot v preostalem sektorju so tudi kakovostne zahteve v dolgi zgodovini te označbe porekla bistveno napredovale, zato je skrbno spremljanje stekleničenja danes nujni predpogoj za kakovost. Zato se želi v samem sektorju zagotoviti, da se takšnemu spremljanju ne bo izognilo nobeno vino, ki lahko uporablja označbo „Jumilla“. Zadostuje navedba, da je bilo pred 20 leti (v sezoni 2000–2001) 86 % vina s to ZOP izvoženega neustekleničenega, zdaj pa ta delež znaša le približno 4 %. |
— |
Nadalje je jasno tudi, da se s prevozom na dolge razdalje ali v daljšem obdobju poveča tudi tveganje za spremembo proizvoda, saj lahko pride do oksidacije ali spremembe temperature, kar škoduje kakovosti vina. Omogočanje takšnih pošiljk torej ogroža kakovost. Vinogradniki se tega močno zavedajo, zato delež neustekleničenega vina na trgu sedaj predstavlja le delček vsega vina, ki se proda na ZOP. |
— |
Stekleničenje bi morali izvajati potrjeni vinogradniki z območja ZOP, torej na razmejenem območju, da bi se tako v celoti zagotovila kakovost proizvoda. V nasprotnem primeru bi lahko bil ogrožen ugled proizvoda, za katerega so ti vinogradniki neposredno odgovorni in imajo od njega koristi. |
Jamstvo porekla
— |
Nadzorni organ, ki deluje znotraj razmejenega območja, je imenoval pristojni španski organ, akreditiral pa ga je nacionalni akreditacijski organ v skladu s standardom ISO 17065 o certificiranju proizvodov. Potrebna je popolna sledljivost, da se tako jamči za dejansko poreklo surovin in proizvodov. Te dejavnosti lahko izvede le nadzorni organ, ki pa iz logističnih in finančnih razlogov ne more obiskovati vinskih kleti v drugih državah članicah ali tretjih državah, da bi jamčil za poreklo vina, ki se stekleniči tam. |
— |
Če se neustekleničeno vino pošlje izvajalcem dejavnosti zunaj območja, nadzorni organ da jamstvo s spremnim dokumentom, v katerem je potrjeno poreklo proizvoda in njegova skladnost s specifikacijami ZOP „Jumilla“ vse do odpreme. Če ni nadaljnje kontrole, je to jamstvo porekla neuporabno in torej neveljavno za namene ZOP. Res je, da je v pravilih EU predvideno sodelovanje z nadzornimi organi v namembnih državah. Izkušnje pa kažejo, da je takšno sodelovanje omejeno le na običajni nadzor, ki ga izvajajo proizvajalci. Zahteve za fazo stekleničenja iz zadevnih specifikacij se ne pregledujejo ustrezno. Na vsaki steklenici mora biti jamstvo porekla v obliki sekundarne etikete ali oštevilčenega žiga. Pri stekleničenju zunaj razmejenega območja pa se od nadzornega organa ti elementi ne zahtevajo. To pomeni, da se sekundarne etikete in oštevilčeni žigi ne uporabljajo, čeprav to zahteva specifikacija. Razmere so še slabše, če stekleničenje poteka v tretji državi, približno 75 % prodanega neustekleničenega vina z ZOP „Jumilla“ pa je namenjenih v države zunaj EU. V takšnih primerih ni vzpostavljen niti mehanizem za izvajanje nadzora nad temi vini. Nadalje je nemogoče, da bi nadzorni organ vedel, kako bodo takšni proizvodi končali na trgu: pod imenom ZOP, pod drugim imenom ali pomešani z drugimi vini. |
Zagotavljanje nadzora
— |
Pred to vlogo za spremembo so bila pošiljkam neustekleničenega zaščitenega vina na zahtevo registriranega izvajalca dejavnosti priložena potrdila o poreklu. Iz zgoraj navedenih razlogov in na podlagi izkušenj ter zaradi nezagotavljanja kakovosti in nadzora, ki je značilno za pošiljke neustekleničenega vina, se ne zdi primerno, da bi se še naprej izdajala potrdila za vina, za katera se pred dajanjem na trg ne izvede nikakršen nadzor. |
— |
Obseg izvoza neustekleničenega vina se sčasoma zmanjšuje, kar jasno dokazujejo trenutni podatki. Kot primer naj navedemo, da je bilo v sezoni 2010–2011 izvoženih 20 704 hektolitrov, torej približno 25 % proizvodnje. V sezoni 2019–2020 je bilo izvoženih 8 939 hektolitrov, torej približno 4 % proizvodnje. V letu 2021 do zdaj ni bila izvožena nobena pošiljka neustekleničenega vina. Zato bi bili kakršni koli poskusi izvajanja nadzora certifikacijskega organa še manj upravičeni, saj gre za zelo majhne količine, ki so namenjene v zelo razpršene kraje. |
— |
Nadzorni organ in njegov pristojni organ poleg tega menita, da se ta vina dejansko dajo na trg brez ZOP „Jumilla“. Zato nobenemu od vinogradnikov, ki stekleničijo vina z ZOP „Jumilla“, ne bo treba spremeniti svojih praks, prav tako pa tudi ne bodo prizadeti njihovi interesi. Vsi proizvajalci, ki izvažajo neustekleničena vina, se s tem ukrepom strinjajo, odobrili pa so ga tudi vsi vinogradniki in vinske kleti na območju zaščitene označbe porekla. V nacionalnem postopku ugovora za odobritev te spremembe specifikacije ni bilo intervencij. |
— |
Nacionalni akreditacijski organ, ki vsako leto revidira delo nadzornega organa, je podal komentar na izgubo nadzora nad izvoženimi količinami, ki jih je potrdil nadzorni organ. S to spremembo bodo rešene tudi tovrstne težave, ki bi lahko ogrozile status nadzornega organa kot certifikacijskega organa za vino. |
ENOTNI DOKUMENT
1. Ime proizvoda
Jumilla
2. Vrsta geografske označbe
ZOP – zaščitena označba porekla
3. Kategorije proizvodov vinske trte
1. |
Vino |
3. |
Likersko vino |
4. Opis vina
1. Bela vina („Jumilla“ in „Jumilla Dulce“)
Videz: od kovinske do topazne barve. Vina so bistra in sijoča.
Vonj: po svežem sadju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.
Okus: ravnotežje med kislinami in sladkorji. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.
Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.
Splošne analitske lastnosti |
|
Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) |
|
Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) |
11 |
Najnižja vsebnost skupnih kislin |
4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) |
13,3 |
Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) |
|
2. Vina rosé („Jumilla“ in „Jumilla Dulce“)
KRATEK OPIS
Videz: razpon barv od malinasto rožnate do nežno lososove. Vina so bistra in sijoča.
Vonj: po svežem sadju, po rdečem jagodičju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.
Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.
Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.
Splošne analitske lastnosti |
|
Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) |
|
Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) |
11,5 |
Najnižja vsebnost skupnih kislin |
4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) |
13,3 |
Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) |
|
3. Vina rosé („Jumilla Monastrell“)
KRATEK OPIS
Videz: razpon barv od malinasto rožnate do nežno lososove. Vina so bistra in sijoča.
Vonj: po svežem sadju, po rdečem jagodičju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.
Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.
Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.
Splošne analitske lastnosti |
|
Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) |
|
Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) |
12 |
Najnižja vsebnost skupnih kislin |
4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) |
13,3 |
Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) |
|
4. Rdeča vina („Jumilla Monastrell“)
KRATEK OPIS
Videz: od vijolične do opečnato rdeče barve, sladka vina lahko razvijejo okraste odtenke. Vina so bistra in sijoča.
Vonj: po rdečem jagodičju, po črnem jagodičju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.
Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Taničen. V sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.
Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.
Splošne analitske lastnosti |
|
Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) |
|
Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) |
12,5 |
Najnižja vsebnost skupnih kislin |
4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) |
13,3 |
Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) |
|
5. Rdeča vina („Jumilla“ in „Jumilla Dulce“)
KRATEK OPIS
Videz: od vijolične do opečnato rdeče barve, sladka vina lahko razvijejo okraste odtenke. Vina so bistra in sijoča.
Vonj: po rdečem jagodičju, po črnem jagodičju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.
Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Taničen. V sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.
Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.
Splošne analitske lastnosti |
|
Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) |
|
Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) |
12 |
Najnižja vsebnost skupnih kislin |
4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) |
13,3 |
Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) |
|
6. Likerska vina („Tinto Monastrell“)
KRATEK OPIS
Videz: od češnjevo rdeče do okraste barve. Vina so bistra in sijoča.
Vonj: po črnem jagodičju, po suhem sadju.
Okus: sladkorji prevladajo nad kislinami. Taničen.
Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.
Splošne analitske lastnosti |
|
Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) |
|
Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) |
15 |
Najnižja vsebnost skupnih kislin |
|
Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) |
|
Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) |
|
5. Enološki postopki
a. Posebni enološki postopki
Pridelovalna praksa
Vinogradi, namenjeni za zaščiteno označbo porekla „Jumilla“, se lahko obdelujejo ekstenzivno ali intenzivno.
Ekstenzivna pridelava: za vinograde, v katerih je zaradi terena, nadmorske višine, padavin in drugih okoljskih dejavnikov gostota zasaditve v skladu z naslednjimi kmetijskimi parametri: največ 1 900 trsov na hektar in najmanj 1 100 trsov na hektar.
Intenzivna pridelava: za vinograde, ki prav tako glede na okoljske razmere izpolnjujejo naslednje kmetijske parametre: gostota zasaditve med 3 350 in 1 500 trsov na hektar.
Grozdje se trga tako, da se ne poslabša njegova kakovost. Za vina z ZOP se uporablja samo zdravo grozdje, ki je dovolj zrelo in ima najmanj 10,7 ° Bauméja (belo grozdje) oziroma 11 ° Bauméja (rdeče grozdje).
Grozdje sorte monastrell, ki se uporablja za likersko vino, mora imeti ob trganju najmanj 13 °Bauméja.
Pri stiskanju sta mošt in vino izpostavljena tlaku, tako da se dobi največji donos, ta pa po predelavi ne sme preseči 74 litrov končnega vina na 100 kilogramov grozdja.
Za izračun potekov staranja se kot izhodišče določi prvi dan oktobra vsakega leta.
b. Največji donosi
1. |
Najpogosteje gojene rdeče sorte
5 000 kilogramov grozdja na hektar 37 hektolitrov na hektar |
2. |
Najpogosteje gojene bele sorte
5 625 kilogramov grozdja na hektar 41,62 hektolitrov na hektar |
3. |
Intenzivno gojenje
8 750 kilogramov grozdja na hektar 64,75 hektolitra na hektar |
6. Razmejeno geografsko območje
Proizvodno območje vin z zaščiteno označbo porekla „Jumilla“ obsega zemljišča v občinah Jumilla v pokrajini Murcia ter v običajen Fuentealamo, Albatana, Ontur, Hellín, Tobarra in Montealegre del Castillo v pokrajini Albacete.
7. Sorte vinske trte
AIRÉN
CABERNET SAUVIGNON
CHARDONNAY
GARNACHA TINTA
GARNACHA TINTORERA
MACABEO – VIURA
MALVASIA AROMATICA – MALVASIA DE SITGES
MERLOT
MONASTRELL
MOSCATEL DE GRANO MENUDO
PEDRO XIMÉNEZ
PETIT VERDOT
SAUVIGNON BLANC
SYRAH
TEMPRANILLO – CENCIBEL
VERDEJO
8. Opis povezave
8.1 Vino
Najpomembnejša sorta grozdja je monastrell, zelo trdoživa sorta, ki je popolnoma prilagojena težkim razmeram na tem območju, kot so suša, zelo vroča poletja in spomladanska zmrzal. Daje bujna vina polnega okusa s precej alkohola in kislin ter zelo značilnimi aromami zrelega sadja in dobro povezano trpkostjo.
Druge dovoljene sorte odlično dopolnjujejo sorto monastrell, saj ustalijo barvo, prinašajo kisline in pripomorejo k primernosti za staranje ter do potankosti uskladijo arome.
8.2 Likerska vina
Ta vina so proizvedena iz sorte monastrell, ki z visokimi temperaturami na območju daje srednje do zelo izrazito barvo, ki je lahko skoraj motna.
9. Posebne dodatne zahteve (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)
Označevanje
Pravni okvir:
v nacionalni zakonodaji
Vrsta dodatnega pogoja:
dodatne določbe o označevanju
Opis pogoja:
Ime zaščitene označbe porekla mora biti na etiketah vidno navedeno v pisavi, ki mora biti visoka najmanj tri milimetre in največ deset milimetrov.
Ime mora biti napisano poleg navedbe „Zaščitena označba porekla“ ali „Zaščitena označba“, ki mora biti v velikosti pisave najmanj dva milimetra, vendar mora biti vedno manjša od pisave spremljajočega imena ZOP.
Druge navedbe so določene v splošni zakonodaji o označevanju vin ter v posebnih pravilih in predpisih o označevanju, ki jih je določil regulativni svet in so trenutno v veljavi.
Embalaža mora vsebovati žige kakovosti, sekundarne etikete ali oštevilčene etikete, ki jih izda regulativni svet. Vinska klet jih mora pritrditi na vidno mesto na embalaži na način, ki preprečuje njihovo ponovno uporabo.
Prevoz vin
Pravni okvir
Organizacija, ki ureja ZOP/ZGO, če tako določijo države članice.
Vrsta dodatnega pogoja
Pakiranje na razmejenem geografskem območju
Opis pogoja
Zaščiteno vino se lahko stekleniči le v polnilnicah na območju proizvodnje vina z ZOP „Jumilla“.
Vsa zaščitena vina morajo biti odposlana v steklenicah, da se tako zagotovi ustrezna uporaba ZOP.
Proizvodnja vin z označbo porekla se ne konča s postopkom spreminjanja mošta v vino z alkoholnim vrenjem in drugimi dodatnimi postopki, pač pa s stekleničenjem. To se mora namreč šteti za zaključno fazo proizvodnje teh vin, saj vključuje druge enološke postopke, ki bi lahko vplivali na posebne značilnosti, tj. filtriranje, stabilizacijo in različne vrste korektivnih ukrepov. Poleg tega je pogosto treba izvesti tudi fazo staranja v steklenici, saj se končno vino tako zaokroži. Nadalje je jasno tudi, da se s prevozom na dolge razdalje ali v daljšem obdobju poveča tudi tveganje za spremembo proizvoda, saj lahko pride do oksidacije ali spremembe temperature, kar škoduje kakovosti vina. Zato je treba vino stekleničiti na razmejenem območju ZOP, da se tako ohrani njegova kakovost.
Nadzorni organ je imenoval pristojni španski organ, akreditiral pa ga je nacionalni akreditacijski organ v skladu s standardom ISO 17065 o certificiranju proizvodov. V primeru neustekleničenih količin, ki se razpošljejo izvajalcem dejavnosti zunaj razmejenega območja, lahko nadzorni organ jamči samo za poreklo in skladnost z ZOP „Jumilla“ do odpreme. Nadzorni organ pa iz logističnih razlogov in zaradi stroškov ne more delovati v namembnih državah, kjer nacionalni pristojni organi v praksi prav tako ne izvajajo nadzora. Približno 75 % neustekleničenih pošiljk je namenjenih v tretje države. Nadzorni organ zato ni seznanjen s tem, kako se ta vina dajejo na trg. Seznanjen je le s tem, da na teh steklenicah ni zahtevane sekundarne etikete ali oštevilčenega žiga, saj se pri stekleničenju ne zahteva. To pomeni, da stekleničenje vin z ZOP „Jumilla“ ne bi smelo potekati zunaj razmejenega območja. Zato mora biti vse vino stekleničeno na razmejenem območju, da je tako mogoče jamčiti za poreklo in zagotoviti nadzor.
Povezava do specifikacije proizvoda
https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/pcdopjumillamodificacionmayoram05limpio_tcm30-556674.pdf