ISSN 1725-5244 |
||
Uradni list Evropske unije |
C 279 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Informacije in objave |
Zvezek 50 |
Obvestilo št. |
Vsebina |
Stran |
|
IV Informacije |
|
|
INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
|
|
Komisija |
|
2007/C 279/01 |
||
|
V Objave |
|
|
UPRAVNI POSTOPKI |
|
|
Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
|
2007/C 279/02 |
||
|
POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
|
|
Komisija |
|
2007/C 279/03 |
Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4912 – Calyon/Société Générale/Newedge) ( 1 ) |
|
2007/C 279/04 |
Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M. 4966 – Cinven/Coor Management Services) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku ( 1 ) |
|
2007/C 279/05 |
Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4953 – Sony Ericsson/Motorola/UIQ) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku ( 1 ) |
|
|
DRUGI AKTI |
|
|
Komisija |
|
2007/C 279/06 |
||
2007/C 279/07 |
||
2007/C 279/08 |
||
2007/C 279/09 |
||
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP |
SL |
|
IV Informacije
INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE
Komisija
22.11.2007 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 279/1 |
Menjalni tečaji eura (1)
21. novembra 2007
(2007/C 279/01)
1 euro=
|
Valuta |
Menjalni tečaj |
USD |
ameriški dolar |
1,4814 |
JPY |
japonski jen |
160,92 |
DKK |
danska krona |
7,4544 |
GBP |
funt šterling |
0,71970 |
SEK |
švedska krona |
9,3170 |
CHF |
švicarski frank |
1,6379 |
ISK |
islandska krona |
92,07 |
NOK |
norveška krona |
8,0415 |
BGN |
lev |
1,9558 |
CYP |
ciprski funt |
0,5842 |
CZK |
češka krona |
26,781 |
EEK |
estonska krona |
15,6466 |
HUF |
madžarski forint |
256,25 |
LTL |
litovski litas |
3,4528 |
LVL |
latvijski lats |
0,6985 |
MTL |
malteška lira |
0,4293 |
PLN |
poljski zlot |
3,6895 |
RON |
romunski leu |
3,5421 |
SKK |
slovaška krona |
33,445 |
TRY |
turška lira |
1,7861 |
AUD |
avstralski dolar |
1,6952 |
CAD |
kanadski dolar |
1,4639 |
HKD |
hongkonški dolar |
11,5250 |
NZD |
novozelandski dolar |
1,9601 |
SGD |
singapurski dolar |
2,1516 |
KRW |
južnokorejski won |
1 376,52 |
ZAR |
južnoafriški rand |
10,0942 |
CNY |
kitajski juan |
10,9787 |
HRK |
hrvaška kuna |
7,3360 |
IDR |
indonezijska rupija |
13 932,57 |
MYR |
malezijski ringit |
5,0108 |
PHP |
filipinski peso |
64,100 |
RUB |
ruski rubelj |
36,0650 |
THB |
tajski bat |
46,615 |
Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.
V Objave
UPRAVNI POSTOPKI
Evropski urad za izbor osebja (EPSO)
22.11.2007 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 279/2 |
OBVESTILO O JAVNIH NATEČAJIH EPSO/101 DO 114/07
(2007/C 279/02)
Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira naslednje javne natečaje:
|
EPSO/AD/101/07 (AD9) in EPSO/AD/102/07 (AD12) – Vodje enot z bolgarskim državljanstvom (BG) na naslednjih področjih:
|
|
EPSO/AD/103/07 (AD9) in EPSO/AD/104/07 (AD12) – Vodje enot z romunskim državljanstvom (RO) na naslednjih področjih:
|
|
EPSO/AD/105/07 – Bolgarsko govoreči vodje enot (AD9 in AD12) (BG) na področju prevajanja |
|
EPSO/AD/106/07 – Romunsko govoreči vodje enot (AD9 in AD12) (RO) na področju prevajanja |
|
EPSO/AD/107/07 (AD9) in EPSO/AD/108/07 (AD12) – Vodje enot s češkim državljanstvom (CZ) na naslednjih področjih:
|
|
EPSO/AD/109/07 (AD9) in EPSO/AD/110/07 (AD12) – Vodje enot s poljskim državljanstvom (PL) na naslednjih področjih:
|
|
EPSO/AD/111/07 (AD9) in EPSO/AD/112/07 (AD12) – Vodje enot s slovaškim državljanostvom (SK) na naslednjem področju:
|
|
EPSO/AD/113/07 (AD9)– Vodje enot na področju prevajanja
|
|
EPSO/AD/114/07 (AD12) – Vodje enot na področju prevajanja
|
Obvestilo o natečajih je objavljeno v Uradnem listu C 279 A z dne 22.11.2007 izključno v angleščini, francoščini in nemščini.
Vse informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://europa.eu/epso.
POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE
Komisija
22.11.2007 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 279/4 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št. COMP/M.4912 – Calyon/Société Générale/Newedge)
(Besedilo velja za EGP)
(2007/C 279/03)
1. |
Komisija je 15. novembra 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero se podjetje Fimat Group („Fimat“, Francija), ki je trenutno del podjetja Société Générale SA („Société Générale“, Francija), z ustanovitvijo nove družbe, ki je skupno podjetje, v celoti združi s skupino Calyon Financial Group („Calyon Financial“, Francija), ki je pod nadzorom podjetja Calyon SA („Calyon“, Francija), ki je del skupine Crédit Agricole group („Crédit Agricole“, Francija), v smislu člena 3(1)(a) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4912 – Calyon/Société Générale/Newedge na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
22.11.2007 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 279/5 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št. COMP/M. 4966 – Cinven/Coor Management Services)
Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku
(Besedilo velja za EGP)
(2007/C 279/04)
1. |
Komisija je 14. novembra 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 [in po predložitvi v skladu s členom 4(5)] Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Cinven Limited („Cinven“, Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Cinven Group, z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Coor Management Services AB („Coor“, Švedska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M. 4966 – Cinven/Coor Management Services na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
(2) UL C 56, 5.3.2005, str. 32.
22.11.2007 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 279/6 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št. COMP/M.4953 – Sony Ericsson/Motorola/UIQ)
Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku
(Besedilo velja za EGP)
(2007/C 279/05)
1. |
Komisija je 14. novembra 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Sony Ericsson Mobile Communications AB („Sony Ericsson“, Švedska), ki je pod skupnim nadzorom podjetij Sony Corporation in Ericsson, in Motorola Inc. („Motorola“, ZDA) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem UI Holdings B.V. („UI Holdings“, Nizozemska), ki je trenutno pod nadzorom podjetja Sony Ericsson, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4953 – Sony Ericsson/Motorola/UIQ na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
(2) UL C 56, 5.3.2005, str. 32.
DRUGI AKTI
Komisija
22.11.2007 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 279/7 |
Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
(2007/C 279/06)
Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.
POVZETEK
UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
„ACCIUGHE SOTTO SALE DEL MAR LIGURE“
ES št.: IT/PGI/005/0358/10.08.2004
ZOP ( ) ZGO ( X )
Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.
1. Pristojna služba v državi članici:
Naziv: |
Ministero Politiche agricole, alimentari e forestali |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39) 06 46 65 60 78 |
||
Telefaks: |
(39) 06 42 01 31 26 |
||
E-naslov: |
qpa3@politicheagricole.gov.it |
2. Vlagatelj:
Naziv: |
Cooperativa Pescatori Camogli |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39) 0185 77 26 00 |
||
Faks: |
(39) 011 972 42 25 |
||
E-naslov: |
— |
||
Sestava: |
proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( ) |
3. Vrsta proizvoda:
Skupina 1.7: Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi
4. Specifikacija:
(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)
4.1 Ime: „Acciughe sotto sale del Mar Ligure“
4.2 Opis: Zaščitena geografska označba (ZGO) „Acciughe sotto sale del Mar Ligure“ se uporablja za proizvod, pridobljen z ulovom sardonov, njihovo predelavo in konzerviranjem v slanici.
Sardoni, tj. izključno osebki vrste Engraulis encrasicolus L., so selivske ribe, ki živijo v jatah in se od pomladi do jeseni gibljejo v bližini ligurske obale, pozimi pa se ustalijo na globini med 100 in 150 m.
Proizvod, ki se šteje za zrelega, tj. primernega za trženje, mora imeti naslednje značilnosti:
velikost: velikosti od najmanj 12 do največ 20 cm;
zunanji videz: sardoni morajo biti celi; zelo nežna koža mora biti deloma še vidna;
čvrstost: fileti morajo biti mehki in držati se morajo hrbtenice;
barva: spremenljiva glede na del telesa, od rožnate do temno rjave;
okus: suh, intenziven okus. Meso je pusto, v ustih ne preveč mazavo.
4.3 Geografsko območje: Območje ulova, predelave in pakiranja proizvodov z ZGO „Acciughe sotto sale del Mar Ligure“ vključuje vode, ki se odpirajo proti ligurski obali in ozemlju občin v deželi Liguriji, ki mejijo na tirensko pobočje, razmejeno z razvodnico.
Navedeno ribolovno območje je v območju pred ligursko obalo in je od obale oddaljeno glede na globino ribolova (izmerjena globina morja med 50 in 300 m), pri čemer največja oddaljenost od obale znaša 20 km. Tradicionalno uporabljena ribolovna tehnika je lampara z obkroževalnimi mrežami.
Potreba po omejitvi ribolovnega območja izhaja iz dejstva, da je treba ribe za pridelavo proizvoda „Acciughe sotto sale del Mar Ligure“ obdelati v 12 urah po ulovu.
4.4 Dokazilo o poreklu: Vsako fazo v proizvodnem procesu je treba nadzorovati ter voditi evidenco o vhodnih in izhodnih proizvodih.
S tem in z vpisom ribičev, predelovalcev in izvajalcev pakiranja v registre, ki jih vodi nadzorni organ, ter s pravočasno prijavo količin ulova in pakiranih količin nadzornemu organu se zagotovi sledljivost proizvoda.
Nadzorni organ bo izvedel inšpekcijske preglede, s katerimi bo preveril, ali ribolov poteka v morju ob ligurski obali.
Vse izvajalce, ne glede na to, ali gre za fizične ali pravne osebe, ki so vpisani v ustrezne registre, bo nadzoroval nadzorni organ.
4.5 Metoda pridobivanja:
Ribolovne metode: Ribe za pridelavo proizvoda „Acciughe sotto sale del Mar Ligure“ je treba loviti po tradicionalni metodi „z lamparo“ ob upoštevanju določb veljavne nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti. Ribolovno obdobje traja od 1. aprila do 15. oktobra, ko sardon doseže spolno zrelost ter meri najmanj 12 in največ 20 cm. Vsak kilogram proizvoda mora vsebovati od 35 do 50 osebkov.
Metode obdelave: Po ulovu je treba sardone dati v tradicionalne lesene zaboje, ki vsebujejo približno 10 kg proizvoda. Sardone je treba obdelati v 12 urah po ulovu.
Dovoljena je faza predhodnega soljenja, ki lahko traja največ 24 ur, s čimer se omogoči optimalno odstranitev odvečne krvi iz mesa. Sardone je treba očistiti ročno in jim odrezati glavo. Očiščene sardone je nato treba enega poleg drugega položiti v sodčke iz kostanjevega lesa ali v glinene posode dokler ne dozorijo. Vsaka plast sardonov se prekrije z navadno jedilno morsko soljo srednje gramature; na zadnjo plast se položi posebna okrogla plošča iz materiala, primernega za živila, in ustrezne debeline, ki se obteži tako, da pritisk, ki ga je treba ohraniti skozi celotno obdobje zorenja, znaša približno 0,04 kg/cm2. Kovinske uteži niso dovoljene.
Metode soljenja: Soljenje mora potekati v prostorih, v katerih je mogoče skozi celotno obdobje, ki traja od 40 do 60 dni, ohranjati stalno temperaturo. Po prvih 4 do 5 dneh zorenja je treba dobljeno tekočino zamenjati s slanico. Za zorenje proizvoda je dovoljena uporaba srednje (18-25 %) ali močno (25-33 %) koncentrirane slanice. Ko je proizvod zrel, je treba nasoljene sardone iz sodov preložiti v posebne valjaste steklene posode, tako imenovane arbanelle.
Posode morajo biti dovolj velike, da omogočajo ustrezno pakiranje, ne da bi se proizvod pri tem poškodoval. Embalaža je lahko različnih velikosti, vendar morajo valjaste posode iz prozornega stekla, arbanelle, vsebovati toliko nasoljenih sardonov, da njihova skupna neto teža znaša med 200 in 3 000 g.
Sardone je treba razporediti v zaporedne plasti in jih ločiti z rahlo plastjo navadne morske soli srednje gramature.
Da se prepreči oksidacija proizvoda, je treba zadnjo plast sardonov popolnoma prekriti s slanico, namenjeno izključno pakiranju proizvoda.
V arbanelle je treba na zadnjo plast sardonov položiti pokrov iz skrilavca, stekla ali plastike, ki je primeren za živila in ki sardone ohrani pod pritiskom. Embalažo je treba zatesniti, da se prepreči odtekanje tekočine ali onesnaženje od zunaj.
Subjekti, ki nameravajo pridelovati proizvode z zaščiteno geografsko označbo „Acciughe sotto sale del Mar Ligure“, morajo dosledno upoštevati specifikacijo, vloženo pri EU.
4.6 Povezava: Bistveni element, na katerem temelji vloga za priznanje ZGO „Acciughe sotto sale del Mar Ligure“, je ugled označbe.
Priznano in splošno razširjeno dejstvo je, da proizvodi z označbo „Acciughe sotto sale del Mar Ligure“ uživajo sloves ne samo na domačem trgu.
Zgodovina
V Liguriji sta bila lov na sardone in trgovanje z njimi, tako s svežimi proizvodi kot konzerviranimi v slanici, že od 16. stoletja naprej zakonsko urejena v različnih statutih glavnih obmorskih trgov na ligurski obali.
Povezava s sardonom in gospodarskim dohodkom, ki je iz tega izhajal, je bila namreč tako pomembna, da so bili ribolovna tehnika, predelava in trženje urejeni s predpisi.
Republika Genova je tako nadzorovala celotno verigo preskrbe s to ribo, cene, trženje in predpise, ki so jih morali upoštevati ribiči.
Prodaja teh rib je bila podvržena davku, ki se je imenoval „la gabella piscium“. Ribiči so morali upoštevati stroge zakone in da so lahko opravljali svoj poklic, so morali biti včlanjeni v ceh in upoštevati predpise, ki jih je ta določil. Enako je veljalo za prodajalce rib, ki so bili včlanjeni v ceh „Chiapparoli“, saj so svoje proizvode prodajali na točno določenem kraju v mestu Genova, ki se je imenoval „chiappa“.
Soljenje in prodaja sardonov v slanici je bila za številne družine prava obrt, primerljiva z dejavnostjo proizvajalcev vina, glede na skrb in pozornost, ki ju je bilo treba nameniti nadziranju slanice.
Soljenje je potekalo od maja do začetka avgusta, najboljši sardoni pa so bili junijski in julijski. Za soljenje in prodajo sardonov je bilo treba pridobiti posebno operativno dovoljenje. Poraba svežih rib je bila omejena na obalna območja, vendar je Ligurija na veliko in donosno trgovala s konzerviranimi proizvodi.
Vzdolž gorskih poti Riviere di Ponente je bilo poleg karavan, ki so tovorile sol, mogoče srečati tudi trgovce s konzerviranimi ribami, imenovane „acciugai“.
Prebivalci osednjega območja in zlasti Piemonta so cenili (in še vedno cenijo) tradicionalno kakovost sardonov iz Ligurskega morja v slanici. Ti so postali glavna sestavina ene najbolj znanih regionalnih jedi z imenom „bagna cauda“.
Sloves
Zaradi tega slovesa potrošnik takoj prepozna edinstven in pristen značaj zadevnega proizvoda. Sloves ima tudi tesno povezavo s tradicijo in splošno razširjenim gojenjem umetnosti konzerviranja v ligurski pomorski obrti.
Konzerviranje sardonov v slanici ima v Liguriji velik gospodarski pomen zaradi visokega indeksa zadovoljstva potrošnikov, kar se izraža v prodajnih cenah, ki so višje od cen podobnih proizvodov drugačnega porekla.
Poleg teh gospodarskih dejstev je treba poudariti, da se tradicionalne metode priprave sardonov v slanici z uporabo starodavnih tehnik, ki se prenašajo iz roda v rod, ohranjajo v domovih ribičev in prebivalcev majhnih mest.
Skratka, ta dejavnost je močno zakoreninjena v kulturi prebivalcev obmorskega pobočja Ligurije, močno pa se vtisne tudi v spomin številnih tujih turistov, ki obiščejo ligurske obmorske kraje.
Okoljske razmere tirenskega pobočja Ligurije omogočajo zmerne temperature, ki so idealne za zagotovitev naravnega zorenja proizvoda. Majhne temperaturne razlike na obalnem območju, ki so posledica stalne temperature morja, spodbujajo optimalno zorenje. Gorske verige Alp in Apeninov, ki se hitro spuščajo proti morju, so namreč velika pregrada, ki ščiti pred mrzlimi severnimi tokovi, in hkrati ločnica obalnega območja. Ni naključje, da zaradi takega podnebja ligurska obala slovi po vsem svetu.
4.7 Nadzorni organ:
Naziv: |
Camera di comm., industria, artigianato e agricoltura di Genova |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39) 010 2704-1 |
||
Telefaks: |
(39) 010 2704-300 |
||
E-naslov: |
camera.genova@ge.camcom.it |
Naziv: |
Camera di comm., industria, artigianato e agricoltura di Savona |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39) 019 8314 233-218-234 |
||
Telefaks: |
(39) 019 8514-58 |
||
E-naslov: |
agricoltura@sv.camcom.it |
Naziv: |
Camera di comm., industria, artigianato e agricoltura di Imperia |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39) 0183 79 31 |
||
Telefaks: |
(39) 0183 27 50 21 |
||
E-naslov: |
camera.imperia@im.camcom.it |
Naziv: |
Camera di comm., industria, artigianato e agricoltura della Spezia |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39) 0187 72 81 |
||
Telefaks: |
(39) 0187 77 79 08 |
||
E-naslov: |
info@sp.camcom.it |
Nadzor nad skladnostjo proizvoda bodo izvajale gospodarske zbornice, ki bodo celoten proizvodni proces nadzorovale v koordinaciji Združenja gospodarskih zbornic Ligurije, katerega naslov je naveden spodaj:
Naziv: |
Unioncamere Liguri |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39) 010 24 85 21 |
||
Telefaks: |
(39) 010 24 71 522 |
||
E-naslov: |
unione.ligurie@lig.camcom.it |
4.8 Označevanje: Sardone je treba tržiti v ustreznih steklenih posodah, ki se imenujejo „arbanelle“ in na katerih mora biti nalepka, na kateri je s črkami, ki so dvakrat večje glede na druge navedbe, navedeno: „Acciughe sotto sale del Mar Ligure“ I.G.P. „Indicazione Geografica Protetta“. Na tej nalepki morajo biti navedeni ime, oznaka in naslov proizvajalca in morebitnega izvajalca pakiranja proizvoda ter neto teža odcejenega proizvoda. Navedba „Indicazione Geografica Protetta“ se lahko ponovi na drugem delu posode ali nalepke, in sicer kot kratica I.G.P. Navesti je treba sestavine v posodi, tj. sardon iz Ligurskega morja, voda in sol. Navedena morata biti tudi datum pakiranja in rok uporabe; slednji ne sme biti daljši od 12 mesecev po datumu pakiranja. Na nalepke se doda grafični logotip. Ta prikazuje stilizirano podobo sardonov, katerih značilnosti so podrobno opisane v specifikaciji.
(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.
22.11.2007 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 279/12 |
Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
(2007/C 279/07)
Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo za spremembo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.
VLOGA ZA SPREMEMBO
UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
Vloga za spremembo po členu 9 in členu 17(2)
„RADICCHIO ROSSO DI TREVISO“
ES št.: IT/PGI/117/1514/26.04.2004
ZOP ( ) ZGO ( X )
Zahtevana(-e) sprememba(-e)
Razdelek(-ki) specifikacije
|
Ime proizvoda |
X |
Opis proizvoda |
|
Geografsko območje |
|
Dokazilo o poreklu |
X |
Metoda pridobivanja |
|
Povezava |
X |
Označevanje |
X |
Nacionalne zahteve |
Sprememba(-e)
Opis
Poveča se minimalna velikost glave ob dajanju na trg in v zvezi z barvo se črta pridevnik „popolnoma“.
Metoda pridobivanja
Podrobneje se določijo pravila glede pridelave in trajanja postopkov gojenja radiča, nekateri opisni elementi, ki ne prispevajo h kakovosti proizvoda, pa se črtajo.
Uvede se obvezno zavezovanje pridelka na polju.
Spremenjene so bile značilnosti korit, da bi se tako zagotovila možnost uporabe drugačnih materialov, ne da bi s tem ogrozili povezavo z območjem in tradicionalnimi metodami pridelave. Nekateri protokoli, ki so jih sprejele mednarodne distribucijske družbe, in predpisi nekaterih držav namreč določajo, da se pri proizvodnji hrane za prehrano ljudi zaradi higienskih in zdravstvenih razlogov uporabljajo materiali, ki niso cement.
Tehnika sušenja rastlin po beljenju in pred končno obdelavo se je uporabljala, ko je končna obdelava potekala v neogrevanem ali odprtem prostoru. Danes so zaradi novih zahtev glede zdravja in udobja na delovnem mestu vsi delovni prostori ogrevani in faza sušenja ni več potrebna ali je celo škodljiva, ker bi lahko spodbudila propadanje rastlin. Jasno je, da je treba vodo z rastlin po potrebi otresti v prostoru za „končno obdelavo“ (treba je opozoriti, da beljenje v vodi ni obvezno). Za boljše razumevanje: določbo o „stalni“ temperaturi 18 °C je bilo treba šteti samo za okvirni parameter. Očitno je, da zadostuje merjenje temperature po vstopu proizvoda v prostor za čiščenje, da bi zabeležili precej nižje temperature, ne da bi zaradi tega prišlo do neupoštevanja tradicije in kakovosti proizvoda.
Označevanje
Uvede se logotip za identifikacijo proizvoda, ki uporabnikom zagotovi jasnejše informacije. Da bi bolje zadovoljili potrebe trga, se je izkazalo za primerno, da se uvedejo nove embalaže ali večje nosilnosti obstoječe embalaže.
Nacionalne zahteve
Člena 3 in 8 sedanje specifikacije sta bila črtana in v skladu s predpisi Skupnosti je bil ustanovljen nadzorni organ.
Zahteva iz člena 7, da morajo imeti kmetijska gospodarstva „najmanj 1500 m2 površine“, da se lahko vpišejo v register pridelovalcev je bila črtana, saj je omejevala dostop na način, ki ni v skladu s predpisi Skupnosti.
POVZETEK
UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
„RADICCHIO ROSSO DI TREVISO“
ES št.: IT/PGI/117/1514/26.04.2004
ZOP ( ) ZGO ( X )
Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.
1. Pristojna služba v državi članici:
Naziv: |
Ministero Politiche agricole, alimentari e forestali |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39) 06 481 99 68 |
||
Faks: |
(39) 06 42 01 31 26 |
||
E-naslov: |
qpa3@politicheagricole.gov.it |
2. Vlagatelj:
Naziv: |
Consorzio Radicchio di Treviso |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39) 0422 48 80 87 |
||
Faks: |
(39) 0422 48 80 87 |
||
E-naslov: |
— |
||
Sestava: |
proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( ) |
3. Vrsta proizvoda:
Skupina 1.6 – Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani
4. Specifikacija:
(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2))
4.1 Ime: „Radicchio Rosso di Treviso“
4.2 Opis: Pridelki, gojeni za pridelavo ZGO „Radicchio variegato di Treviso“, morajo biti rastline iz družine košarnic, vrste Cichorium Intybus L., sorte silvestre, ki vključuje pozni in zgodnji tip.
Ob dajanju na trg mora imeti radič z ZGO „Radicchio Rosso di Treviso“ naslednje značilnosti.
Pozni tip radiča „Radicchio Rosso di Treviso“
Videz: pravilni, enakomerni in čvrsti poganjki; tesno prilegajoči se listi, ki obdajajo glavo radiča in jo navadno zapirajo na zgornjem delu; glava se nadaljuje v popolnoma obdelano korenino, katere dolžina je sorazmerna z velikostjo glave, vendar ne sme presegati 6 cm.
Barva: zunanji listi so žive vinsko rdeče barve s komaj vidnimi stranskimi žilami; osrednje rebro na hrbtni strani (glavna žila) je belo.
Okus: osrednje rebro na hrbtni strani je prijetno grenko in hrustljavo.
Velikost: glave tehtajo najmanj 100 g, najmanjši premer pri vratu je 3 cm, dolžina (brez korenine) znaša 12-25 cm.
Značilnosti poznega tipa radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ ob dajanju na trg so naslednje:
popolna zrelost;
zunanji listi so bleščeče rdeče barve;
glavna žila je bele barve;
čvrsta glava;
srednje velika do velika glava;
enakomerna premer in dolžina glave;
natančna, prefinjena in brezhibna končna obdelava;
korenina je sorazmerna z glavo in ni večja od 6 cm.
Zgodnji tip radiča „Radicchio Rosso di Treviso“
Videz: zajetna, podolgovata, dobro zaprta glava skupaj z majhnim delom korenine.
Barva: za liste je značilna zelo poudarjena glavna žila bele barve, razvejana na številne žilice živo rdeče barve na dobro razvitih zunanjih listih.
Okus: listi so rahlo grenkega okusa in srednje hrustljavi.
Velikost: posamezna glava tehta najmanj 150 g, njena dolžina (brez korenine) pa znaša 15-25 cm.
Značilnosti zgodnjega tipa radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ ob dajanju na trg so naslednje:
popolna zrelost;
zunanji listi so bleščeče rdeče barve, zanje pa so značilne tanke bele žilice;
čvrsta glava;
srednje velika do velika glava;
enotna velikost glav;
natančna, prefinjena in brezhibna končna obdelava;
korenina je sorazmerna z glavo in ni večja od 4 cm.
4.3 Geografsko območje: Območje pridelave in pakiranja poznega tipa radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ je omejeno na pokrajine Treviso, Padova in Benetke ter obsega celotno upravno območje naslednjih občin.
Pokrajina Treviso: Carbonera, Casale sul Sile, Casier, Istrana, Mogliano Veneto, Morgano, Paese, Ponzano Veneto, Preganziol, Quinto di Treviso, Silea, Spresiano, Trevignano, Treviso, Vedelago, Villorba, Zero Branco.
Pokrajina Padova: Piombino Dese, Trebaseleghe.
Pokrajina Benetke: Martellago, Mirano, Noale, Salzano, Scorzè.
Območje pridelave in pakiranja zgodnjega tipa radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ je omejeno na pokrajine Treviso, Padova in Benetke ter obsega celotno upravno območje naslednjih občin.
Pokrajina Treviso: Breda di Piave, Carbonera, Casale sul Sile, Casier, Castelfranco Veneto, Castello di Godego, Istrana, Loria, Maserada sul Piave, Mogliano Veneto, Monastier, Morgano, Paese, Ponzano Veneto, Preganziol, Quinto di Treviso, Resana, Riese Pio X, Roncade, San Biagio di Callalta, Silea, Spresiano, Trevignano, Treviso, Vedelago, Villorba, Zenson di Piave, Zero Branco.
Pokrajina Padova: Borgoricco, Camposanpiero, Loreggia, Massanzago, Piombino Dese, Trebaseleghe.
Pokrajina Benetke: Martellago, Mirano, Noale, Salzano, Santa Maria di Sala, Scorzè, Spinea.
4.4 Dokazilo o poreklu: Zaradi nadzora nad pridelavo in pakiranjem se za vsako pridelovalno sezono pri nadzornem organu, pooblaščenem v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 510/2006, odprejo registri pridelovalcev in izvajalci pakiranja, ki bi želeli zadevna tipa radiča zaščititi z ZGO.
V navedeni register se lahko vpišejo pridelovalci radiča, ki so upravitelji kakršnega koli kmetijskega gospodarstva, ki deluje na območju, namenjenemu za pridelavo poznega in/ali zgodnjega tipa radiča „Radicchio rosso di Treviso“.
Pridelovalci se morajo v navedeni register vpisati za vsako pridelovalno sezono ter vanj vsako leto prijaviti tipe, obdelovane površine in količine, ki jih pridelajo in dostavijo izvajalcem pakiranja.
Zahtevek za vpis je treba nadzornemu organu vsako leto predložiti najpozneje do 31. maja.
Izvajalci pakiranja morajo nadzornemu organu poslati izjavo o pakirani letni proizvodnji, razčlenjeni po tipu proizvoda.
Vpis v register pridelovalcev in izvajalcev pakiranja velja eno leto z možnostjo podaljšanja.
Začetek vsakega spravila pridelka mora izvajalec vpisati v ustrezen register kmetijskega gospodarstva.
Upravitelj za vsak tip radiča nadzornemu organu prijavi količino končnega pridelka v posamezni pridelovalni sezoni, ki je namenjena dajanju na trg.
Hkrati mora upravitelj poskrbeti za to, da se ta količina vpiše v register kmetijskega gospodarstva in da se zabeleži datum dostave izvajalcu pakiranja, razen če pakiranje izvede sam.
4.5 Metoda pridobivanja: Razmere na zemljišču in obdelovalne tehnike za pridelavo ZGO „Radicchio Rosso di Treviso“, morajo biti skladne z lokalnimi tradicijami in v vsakem primeru načrtovane tako, da dajo proizvodu njegove specifične značilnosti.
Za pridelavo radiča „Radicchio Rosso di Treviso“, je primerna sveža, globoka zemlja, ki dobro odvaja vodo in ni preveč bogata s hranilnimi snovmi, zlasti dušikom, ter ni alkalna. Za gojenje so posebej primerna območja s prstjo na starih poplavnih zemljiščih, ki je bogata z glino in peskom in je v procesu dekalcifikacije, ter podnebjem, za katerega je značilno poletje z dovolj padavinami in zmernimi temperaturami, suha jesen in zgodnje zime s temperaturami, ki se spustijo do minus 10 °C.
Gostota pri sejanju, presajanju ali poznejšem redčenju vrst s sadikami ne sme presegati 8 rastlin na kvadratni meter.
Največja proizvodnja na hektar obdelane površine ne sme presegati naslednjih omejitev (dovoljeno ni nikakršno odstopanje):
pozni tip: 7 000 kg/ha;
zgodnji tip: 9 000 kg/ha.
Največja teža posamezne glave, ki sestavlja končni pridelek, ne sme preseči naslednjih omejitev (dovoljeno ni nikakršno odstopanje):
pozni tip: 0,4 kg;
zgodnji tip: 0,5 kg.
Pridelava zgodnjega ali poznega tipa radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ se začne s sajenjem ali presaditvijo.
Sajenje na prostem je treba vsako leto izvesti med 1. junijem in 31. julijem.
Presaditev je treba vsako leto izvesti pred 31. avgustom.
Spravilo radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ se začne s 1. novembrom, potem ko je pridelek vsaj dvakrat izpostavljen pozebi, s čimer se spodbudi obarvanje rastline z rdečo barvo.
Spravilo pridelka zgodnjega tipa radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ se začne s 1. septembrom.
Gojenje, beljenje, pospeševanje rasti in pridobivanje značilnosti, določenih za trženje radiča, za katerega se uporabi ZGO „Radicchio Rosso di Treviso“, vključno s pakiranjem, morajo potekati izključno na upravnem območju občin, navedenih v točki 4.3.
Beljenje, pospeševanje rastlin priprava glav za pakiranje se izvede v več korakih za vsakega od obeh tipov radiča.
Pozni tip radiča „Radicchio Rosso di Treviso“
Tradicionalni postopek obdelave pridelka po spravilu sestavljajo naslednji koraki:
Korak pred pospeševanjem rasti:
V tem koraku se rastlina izruje z delom korenine in se odstranijo skrajni zunanji listi in po potrebi prst, ki je ostala na korenini.
Nato se glave radiča povežejo v svežnje ali dajo v mrežaste ali preluknjane zabojčke.
V obeh primerih morajo biti korenine v isti višini.
Svežnji ali zabojčki z glavami se razporedijo po tleh in zavarujejo s tuneli, da se te ne bi preveč navlažile zaradi padavin ali taljenja nočne slane. Tunel mora omogočiti optimalno zračenje glav. Navedeni postopek se lahko izvede tudi tako, da se svežnji ali zabojčki postavijo v klimatizirane prostore.
Pospeševanje rasti/beljenje
Pospeševanje rasti/beljenje je bistven in nujno potreben korak, ki daje poznemu tipu radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ organoleptične, komercialne in estetske lastnosti. Pri tem postopku se ustvarijo potrebne razmere za to, da se na glavah oblikujejo novi listi, ki so zaradi pomanjkanja svetlobe brez ali skoraj brez klorofilnega pigmenta. S tem se poudari živo rdeča barva zunanjih listov, ki izgubijo vlaknasto strukturo ter postanejo hrustljavi in prijetno grenki.
Za pospeševanje rasti poznega tipa radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ se uporabi studenčnica s temperaturo približno 11 °C. Glave se navpično in do stebla potopijo v velika zaščitena korita za toliko časa, da dosežejo stopnjo zrelosti in zgoraj opisane značilnosti.
Končna obdelava
Sledi končna obdelava, pri kateri se glave razvežejo ali vzamejo iz zabojčkov. Odstranijo se listi, ki so poškodovani ali nimajo zahtevanih minimalnih lastnosti, tako da dobimo poganjek, ki ustreza določenim značilnostim, korenina pa se odreže in olupi, da je sorazmerna z glavo.
Ta postopek je treba izvesti neposredno pred predajo proizvoda v distribucijsko verigo. Po končni obdelavi se radič da v ustrezno posodo s tekočo vodo, da se opere in zapakira.
Zgodnji tip radiča „Radicchio Rosso di Treviso“
Zavezovanje
Med tem postopkom, ki poteka na prostem, se posamezne glave zavežejo, s čimer se zavre običajni proces fotosinteze, in sicer za tako dolgo, da proizvod doseže stopnjo zrelosti in zgoraj opisane značilnosti.
Končna obdelava
Pri prvem postopku, ki sledi spravilu, se razvezanim glavam radiča odstranijo zunanji listi, ki ne izpolnjujejo minimalnih standardov, vrat in korenika pa se očistita. Po tem postopku se radič opere v ustrezni posodi s tekočo vodo. Pred pakiranjem se odstranijo listi, ki ne izpolnjujejo standardov kakovosti.
Da se radič z ZGO „Radicchio Rosso di Treviso“ lahko trži, mora biti zapakiran:
v primerne zaboje z dnom velikosti 30 × 50 cm ali 30 × 40 cm, v katere je mogoče zapakirati največ 5 kg proizvoda;
v primerne zaboje z dnom velikosti 40 × 60 cm, v katere je mogoče zapakirati največ 7,5 kg proizvoda;
v primerne zaboje različnih velikosti, v katere ni mogoče zapakirati več kot 2 kg proizvoda.
Vsak zaboj mora imeti zapečaten pokrov, ki preprečuje, da bi se vsebina odstranila brez preloma pečata.
4.6 Povezava: Posebnosti radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ so odvisne od razmer v okolju ter naravnih in človeških dejavnikov. Dejavniki, ki prispevajo k povezavi med pridelovanjem radiča „Radicchio Rosso di Treviso“ in okoljem, v katerem se ta proizvod goji danes, so zgodovina, razvoj, več kot stoletna tradicija lokalnih kmetij in pridelovalcev, značilnosti zemlje, podnebje, temperatura podtalnice, ki je dostopna s preprostim vrtanjem in s stroški, ki se zlahka povrnejo.
4.7 Nadzorni organ:
Naziv: |
CSQA S.r.l. Certificazioni |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39) 0445 36 60 94 |
||
Faks: |
(39) 0445 38 26 72 |
||
E-naslov: |
csqa@csqa.it |
4.8. Označevanje: Na zabojih mora biti s tiskanimi črkami enake velikosti navedeno „Radicchio Rosso di Treviso“, skupaj s podrobno oznako „tardivo“ (pozni tip) ali „precoce“ (zgodnji tip). Na zabojih morajo biti tudi navedbe, iz katerih so razvidni:
ime ali naziv ter naslov ali sedež samostojnega proizvajalca in/ali partnerja in/ali izvajalca pakiranja;
čista teža pri prodaji ter
morebitne dodatne in pomožne navedbe, ki niso hvaljenje in ki potrošnika ne zavajajo glede narave in značilnosti proizvoda.
Poleg tega mora biti na vsakem zaboju in/ali pokrovu s pečatom razpoznavni logotip ZGO v zahtevanih oblikah, barvah in velikostih ali razmerjih, naveden pa mora biti tudi tip „precoce“ ali „tardivo“.
Logotip rdeče barve na belem ozadju sestavlja stilizirana upodobitev radiča, nad katero je izpisano „Radicchio Rosso di Treviso IGP“, celotna podoba pa je okvirjena z rdečim robom.
Pisava: Rockwell condensed
Barva logotipa: rdeča = Magenta 100 % – Yellow 80 % – Cyan 30 %
Navedba „precoce“ ali „tardivo“ mora biti izpisana z belimi črkami na rdečem ozadju, in sicer poleg fotografske reprodukcije radiča „Radicchio Rosso di Treviso“.
Poleg tega lahko za to pristojna oseba logotip vključi v pečat.
Vse druge navedbe razen „Radicchio Rosso di Treviso IGP“ morajo biti precej manjše.
(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.
22.11.2007 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 279/19 |
Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
(2007/C 279/08)
Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.
VLOGA ZA SPREMEMBO
UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
Vloga za spremembo v skladu s členom 9 in členom 17(2)
„EPOISSES“
ES št.: FR/PDO/117/0118/07.09.2004
|
ZGO |
|
ZOP |
1. Spremenjena postavka v specifikaciji proizvoda
|
Ime proizvoda |
|
Opis proizvoda |
|
Geografsko območje |
|
Dokazilo o poreklu |
|
Metoda pridobivanja |
|
Povezava |
|
Označevanje |
|
Nacionalne zahteve |
|
Drugo [navedite] |
2. Vrsta sprememb(-e)
|
Sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
|
Sprememba specifikacije registrirane ZOP ali ZGO, za katero še nista bila objavljena enotni dokument ali povzetek |
|
Sprememba specifikacije, ki ne zahteva spremembe objavljenega enotnega dokumenta (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
|
Začasna sprememba specifikacije zaradi uvedbe obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
3. Spremembe
Splošni cilj zahtevanih sprememb je navesti vse podrobnosti, potrebne za poostritev pogojev za proizvodnjo uporabljenega mleka in pogojev za pridobivanje proizvoda.
Te spremembe omogočajo utrditev povezave med proizvodom in njegovim območjem, boljše ohranjanje značilnosti proizvoda in preprečevanje odstopanj.
Metoda pridobivanja
Doda se naslednji odstavek: „Mleko, ki se uporabi za proizvodnjo sira Epoisses, se pridobi izključno od krav rjave pasme, pasme montbeliarde ali pasme francoska simentalka. Kmetijska gospodarstva, ki ne izpolnjujejo te določbe, morajo tej zahtevi ugoditi najpozneje do 31. decembra 2009.“
Pojasnilo: Uporaba lokalnih pasem omogoča boljšo utrditev povezave med sirom Epoisses in njegovim območjem. Vendar za nekatera kmetijska gospodarstva ta ukrep pomeni velike spremembe. Zato se zahteva rok za izpolnitev zahtev.
Dodajo se naslednji odstavki:
|
„Letna skupna količina krme črede v povprečju vsebuje najmanj 85 % krme z geografskega območja pridelave, izračunane glede na suho snov.“ |
|
„Delež krme, ki izhaja z navedenega geografskega območja pridelave, ne sme biti manjši od 80 % skupne količine dnevnega obroka, izračunane glede na suho snov.“ |
|
„Osnovni obrok, razen kmetijskih soproizvodov, izhaja z navedenega geografskega območja pridelave.“ |
|
„Delež dodatkov h krmi je manjši od 30 % skupne količine obroka, izračunanega glede na suho snov.“ |
|
„Od prvega dne paše pa vsaj do 15. junija prehrano krav molznic večinoma sestavlja travna paša ali sveže pokošena trava, katere delež znaša najmanj 50 % osnovnega obroka za najmanj 20 arov površine na kravo molznico v laktaciji ali 15 arov površine na kravo molznico v laktaciji za kmetijska gospodarstva, ki uporabljajo svežo krmo. Zunaj tega obdobja suha krma, tj. z več kot 85 % suhe snovi, in seno, shranjeno v ovitih balah, sestavljata najmanj 30 % osnovnega obroka.“ |
|
„Krma, ki bi lahko neugodno vplivala na vonj ali okus mleka ali sira in na sposobnost usirjenja ali bi lahko povzročila nevarnost bakterijske okužbe, je v osnovnem obroku prepovedana.“ |
Pojasnilo: Krma krav molznic je natančno določena, tudi zaradi utrditve povezave sira z njegovim območjem. Eden glavnih elementov je uporaba krme, ki večinoma izhaja z geografskega območja pridelave.
Dodajo se naslednji odstavki:
|
„Koncentriranje mleka z delnim odvzemom vode pred usirjenjem je prepovedano.“ |
|
„Razen mlečnih surovin so kot sestavine ali sredstva za predelavo ali dodatki v mleku in med proizvodnjo dovoljeni le sirilo, nenevarne bakterijske kulture, kvasovke, plesni in sol.“ |
|
„Za sesirjenje mleka se uporablja izključno sirilo.“ |
|
„Shranjevanje mlečnih surovin, proizvodov v fazi proizvodnje, sirnine in svežega sira z ohranjanjem temperature pod lediščem je prepovedano.“ |
|
„Shranjevanje svežih sirov in sirov v postopku zorenja v spremenjeni atmosferi je prepovedano.“ |
Pojasnilo: Uporaba obdelav in dodatkov za sire je bila urejena s splošnimi predpisi. Vendar se ugotavlja, da bi lahko nove tehnike – nekatere od njih zadevajo obdelave in dodatke, na primer mikrofiltracijo, delno koncentriranje mleka ali encime za zorenje – vplivale na značilnosti sirov z označbo porekla. Zlasti nekateri encimski dodatki se zdijo nezdružljivi z ohranjanjem bistvenih značilnosti proizvodov z ZOP.
Zato je bilo treba v specifikaciji za vsako označbo porekla pri metodi pridobivanja natančno določiti sedanjo prakso v zvezi z uporabo obdelav in dodatkov v mleku ter pri proizvodnji sira, tako da prihodnje prakse, ki ne bodo urejene s predpisi, ne bi škodovale značilnostim sira z označbo porekla.
Povezava z geografskim območjem
Doda se naslednji odstavek: „Rjava pasma ter pasmi montbeliarde in francoska simentalka so tradicionalno, lokalno in zgodovinsko zakoreninjene v proizvodnji mleka ter prilagojene svojemu okolju.“
Pojasnilo: Namen teh določb je utrditi povezavo z območjem, in sicer s spodbujanjem vračanja k lokalnim pasmam.
POVZETEK
UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
„EPOISSES“
ES št.: FR/PDO/117/0118/07.09.2004
ZOP ( X ) ZGO ( )
Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.
1. Pristojna služba v državi članici:
Naziv: |
Institut National de l'Origine et de la Qualité (INAO) |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(33) 01 53 89 80 00 |
||
Telefaks: |
(33) 01 53 89 80 60 |
||
E-naslov: |
info@inao.gouv.fr |
2. Vlagatelj:
Naziv: |
Syndicat de Défense de l'Époisses |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(33) 03 80 96 34 61 |
||
Telefaks: |
(33) 03 80 96 34 61 |
||
E-naslov: |
contact@fromages-epoisses.com |
||
Sestava: |
proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( ) |
3. Vrsta proizvoda:
Skupina 1.3 – Siri
4. Specifikacija
(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)
4.1 Naziv: „Epoisses“
4.2 Opis: Ta mehki sir se proizvaja iz polnomastnega kravjega mleka, njegova skorja pa je sprana, gladka ali rahlo nagubana in bleščeča. Je od oranžno slonokoščene do opečnato rdeče barve, valjaste oblike in dveh možnih velikosti: premera 95 do 115 mm in teže 250 do 350 g ali premera 165 do 190 mm in teže 700 do 1 100 g; vsebuje najmanj 50 % maščobe v suhi snovi in najmanj 40 % suhe snovi. Sirno testo je svetlo bež barve, prožno mazavo, mehko in rahlo slano. Za jedro je značilna delna proteoliza, odvisno od zrelosti sira.
4.3 Geografsko območje: Del departmajev Côte d'Or, Yonne in Haute-Marne, v regiji Burgundiji.
Departma Côte d'Or:
— |
kantoni Arnay-le-Duc, Bligny-sur-Ouche, Liernais, Pouilly-en-Auxois (celotni del); |
— |
kantoni Dijon (peti kanton), Gevrey-Chambertin, Grancey-le-Château, Is-sur-Tille, Saint-Seine-l'Abbaye, Selongey, Sombernon (celotni del); |
— |
kantoni Aignay-le-Duc, Baigneux-les-Juifs, Châtillon-sur-Seine, Laignes, Montbard, Précy-sous-Thil, Recey-sur-Ource, Saulieu, Semur-en-Auxois, Venarey-les-Laumes, Vitteaux (celotni del). |
Departma Haute-Marne:
— |
kantona Auberive in Prauthoy (celotni del). |
Departma Yonne:
— |
kantoni Avallon, Guillon, L'Isle-sur-Serein (celotni del). |
4.4 Dokazilo o poreklu: Vsak izvajalec izpolni „izjavo o usposobljenosti“, ki jo evidentirajo službe INAO in na podlagi katere lahko slednji opredeli vse izvajalce. Ti morajo pristojni službi INAO dati na voljo evidence ter katere koli druge dokumente, ki so potrebni za nadzor porekla, kakovosti in razmer za proizvodnjo mleka in sira.
V okviru nadzora nad značilnostmi proizvoda z označbo porekla se z analitičnim in organoleptičnim pregledom zagotovijo kakovost in tipične značilnosti pregledanih proizvodov.
4.5 Metoda pridobivanja: Proizvodnja mleka, izdelava in zorenje sira potekajo na geografskem območju, določenem v točki 4.3.
Mleko, ki se uporabi za proizvodnjo sira Epoisses, se pridobi izključno od krav rjave pasme, pasme montbeliarde ali pasme francoska simentalka. Kmetijska gospodarstva, ki ne izpolnjujejo te določbe, morajo tej zahtevi ugoditi najpozneje do 31. decembra 2009. Delež krme, ki izhaja z navedenega geografskega območja pridelave, ne sme biti manjši od 80 % skupne količine dnevnega obroka, izračunane glede na suho snov.
Od prvega dne paše pa vsaj do 15. junija prehrano krav molznic večinoma sestavlja travna paša ali sveže pokošena trava, katere delež znaša najmanj 50 % osnovnega obroka za najmanj 20 arov površine na kravo molznico v laktaciji ali 15 arov površine na kravo molznico v laktaciji za kmetijska gospodarstva, ki uporabljajo svežo krmo. Zunaj tega obdobja suha krma, tj. z več kot 85 % suhe snovi, in seno, shranjeno v ovitih balah, sestavljata najmanj 30 % osnovnega obroka.
Razen mlečnih surovin so kot sestavine ali sredstva za predelavo ali dodatki v mleku in med proizvodnjo dovoljeni samo sirilo, nenevarne bakterijske kulture, kvasovke, plesni in sol.
Sir se proizvaja iz polnomastnega kravjega mleka, s prevladujočim mlečnokislinskim usirjenjem, po grobem razrezu brez razkroja sirnine se da v oblikovalo; odcejanje poteka samo od sebe; soljenje v suhi soli; zorenje, ki traja vsaj 4 tedne, skupaj z umivanjem v vodi, ki ji je dodano burgundsko žganje (marc de Bourgogne), kar da zaradi pigmentacije površinskih bakterij siru naravno opečnato rdečo barvo. Uporaba barvil je prepovedana.
4.6 Povezava: Ta sir so v začetku 16. stoletja ustvarili cistercijanski menihi iz vasice Epoisses, tamkajšnji kmetje pa so izpopolnili njegovo proizvodnjo. Potem ko ga je hvalila Madame de Sévigné, Brillat-Savarin pa ga je leta 1825 posvetil v „kralja sirov“, se je njegova prodaja od leta 1840 naprej zelo razširila.
Izvira z območja Pays d'Auxois in se je nato razširil na sosednja rahlo valovita območja z lapornato sestavo, na katerih so se lahko razvili naravni travniki, primerni za živinorejo. Ti pašniki omogočajo posebno mineralno sestavo mleka krav rjave pasme, pasme montbeliarde in pasme francoska simentalka, ki so prilagojene svojemu okolju, kar lajša proizvodnjo tega sira, ki jo dopolnjujejo znanje in izkušnje kmetov (njegovo posebno zorenje) ter dejstvo, da se veliko postopkov še vedno izvaja ročno.
Ta izvirna proizvodnja je sestavni del kulturne in gospodarske dediščine tega območja. Zaradi nje so se lahko na kmetijskih gospodarstvih ohranili majhni proizvodni obrati in tradicionalne pasme goveda.
4.7 Nadzorni organ:
Naziv: |
Institut National de l'origine et de la qualité (INAO) |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(33) 01 53 89 80 00 |
||
Telefaks: |
(33) 01 53 89 80 60 |
||
E-naslov: |
info@inao.gouv.fr |
Institut National des Appellations d'Origine (INAO) je javna ustanova z upravnimi pooblastili, ki kot pravna oseba deluje pod okriljem ministrstva za kmetijstvo.
INAO je odgovoren za nadzor nad proizvodnimi pogoji za proizvode z označbo porekla.
Neupoštevanje omejitve geografskega območja ali enega od proizvodnih pogojev povzroči prepoved uporabe označbe porekla, ne glede na obliko ali namen.
Naziv: |
Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF) |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(33) 01 44 87 17 17 |
||
Telefaks: |
(33) 01 44 97 30 37 |
||
E-naslov: |
C3@dgccrf.finances.gouv.fr |
DGCCRF je služba ministrstva za gospodarstvo, finance in industrijo.
4.8 Označevanje: Obvezni logotip s kratico INAO, navedba „Appellation d'Origine Contrôlée“ (zaščitena označba porekla) in ime označbe.
22.11.2007 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 279/24 |
Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
(2007/C 279/09)
Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.
POVZETEK
UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
„BRUSSELS GRONDWITLOOF“
ES št.: BE/PGI/005/0535/24.03.2006
ZOP ( ) ZGO ( X )
Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.
1. Pristojna služba v državi članici:
Naziv: |
Vlaamse Overheid, Departement Landbouw en Visserij, Afdeling Duurzame Landbouwontwikkeling |
Naslov: |
Koning Albert II-laan 35, bus 40, B-1030 Brussel |
Telefon: |
(32-2) 552 78 74 |
Telefaks: |
(32-2) 552 78 71 |
E-naslov: |
diederik.desmedt@lv.vlaanderen.be |
2. Vlagatelj:
Naziv: |
Brussels Grondwitloof vzw |
Naslov: |
Bukenstraat 16, B-1910 Kampenhout |
Telefon: |
(32-16) 65 59 44 |
Telefaks: |
(32-16) 65 59 44 |
E-naslov: |
— |
Sestava: |
proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( ) |
3. Vrsta proizvoda:
Skupina 1.6: zelenjava, sadje in žita.
4. Specifikacija:
(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006):
4.1. Ime: „Brussels grondwitloof“
4.2. Opis: Z imenom „Brussels grondwitloof“ označujemo glave radiča, pridelane s siljenjem korenin radiča Chicorium intybus L., var. foliosum Hegi (podred radičevk) družine Asteraceae (ex Compositae). Pri pridelovanju se uporabljajo izključno čiste linije (sorte, ki niso hibridne), silimo pa ga v zemlji in pod nasuto zemljo. Radič zraste pod nasuto zemljo v uravnoteženem in blagem okolju, ki izboljša hrustljavost in strukturo listov. Za „Brussels grondwitloof“ so značilni hrustljavost in trdne, ozke koničaste glave, lepo oblikovani listi, sveži listi z naravnim leskom (brez dlačic) ter dobro uravnotežen grenko-sladki okus.
4.3. Geografsko območje: Območje siljenja radiča „Brussels grondwitloof“ je omejeno na celotno provinco Vlaams-Brabant, območje glavnega mesta Bruselj z podobčinami Neder-Over-Heembeek in Haren ter občine Anderlecht, Ganshoren, Jette, Evere, Schaarbeek, Sint-Lambrechts-Woluwe in Sint-Pieters-Woluwe, občine Sint-Amands, Puurs, Willebroek, Mechelen, Bonheiden, Putte, Heist-op-den-Berg, Hulshout, Herselt in Laakdal v provinci Antwerpen in občine Geraardsbergen, Ninove, Denderleeuw, Aalst, Lebbeke, Buggenhout, Erpe-Mere, Haaltert, Herzele, Lede, Oosterzele, Sint-Lievens-Houtem in Wetteren v provinci Oost-Vlaanderen.
4.4. Dokazilo o poreklu: Pridelovalci radiča „Brussels grondwitloof“ se morajo vsako leto registrirati pri skupini „Brussels grondwitloof vzw“, ki ta register posreduje pristojnemu nadzornemu organu. Na vsaki embalaži je oznaka z imenom pridelovalca ali gospodarstva, na kateri je navedena tudi številka. Ta številka je del sistema številčenja, ki skupaj z registracijo gospodarstva zagotavlja sledljivost proizvoda. Številko se lahko nadomesti z drugo oznako (npr. s črtno kodo), če ta zagotavlja enako natančno sledljivost. Da bi zagotovili kakovost, sledljivost in nadzor, poteka razvrščanje, pakiranje in označevanje radiča „Brussels grondwitloof“ na kmetijskem gospodarstvu, kjer je bil pridelan, ali kje drugje, vendar pod neposrednim nadzorom pridelovalca ali njegovega zastopnika. Trgovskim posrednikom ni dovoljeno pakirati in/ali označevati proizvodov.
Namen pakiranja in označevanja na gospodarstvu pod neposrednim nadzorom pridelovalca ali njegovega zastopnika je zagotoviti dokazilo o poreklu in nadzor. Organizacija proizvajalcev želi preprečiti, da bi radič z nenadzorovanim poreklom pakirali in označevali kot „Brussels grondwitloof“ oz. z njim trgovali. Prodaja radiča „Brussels grondwitloof“ poteka večinoma po običajnih prodajnih kanalih za zelenjavo in sadje, tj. v trgovinah na debelo in drobno, avkcijski prodaji in drugih prodajnih zadrugah. Že zdaj je velika razlika v ceni med radičem „Brussels grondwitloof“ in radičem, pridelanim v hidrokulturi. Ta razlika spodbuja goljufije in prevare, te pa škodijo dobremu imenu radiča „Brussels grondwitloof“.
Zaradi zagotavljanja kakovosti morajo biti verige med pobiranjem in pakiranjem čim krajše, saj to povečuje končno kakovost. Prekomerno rokovanje in obdelovanje škodujeta kakovosti belgijskega radiča, saj je to proizvod, ki se hitro poškoduje.
4.5. Metoda pridobivanja: Radič „Brussels grondwitloof“ je zelenjava, ki se pridobiva v dveh stopnjah: sajenje korenin radiča in siljenje poganjkov.
Korenine radiča rastejo poleti na odprtem polju. Okoli meseca maja se posadi lastno ali kupljeno seme za setev. Zaradi skrbne metode sajenja semen ima vsaka rastlina dovolj prostora, da požene enakomerne, srednje debele korenine. To je zelo pomembno, saj tako zrastejo enako velike in kakovostne glave radiča. Jeseni se pred hudo zmrzaljo radič razredči in listi porežejo. Tako ostane 2 do 3 centimetre dolgo steblo nepoškodovano, iz njega pa nato požene glava. Pri sajenju radiča se uporabljajo zlasti integrirane in biološke metode pridelovanja.
Za siljenje poganjkov se korenine radiča postavi pokončno in nekoliko postrani v sadilne jame ali gredice ter zasuje s 5 do 20 centimetrov debelo plastjo drobljive zemlje. Siljenje je mogoče na odprtem ali v zaprtih prostorih. Brez ogrevanja je radič v jamah na odprtem pripravljen za pobiranje zgodaj spomladi (marec-april). Pozno pobiranje je mogoče pri zelo poznih sortah in z metodami, ki zagotovijo, da zasute korenine radiča niso prehitro izpostavljene spomladanski toploti. S talnim ogrevanjem (npr. z običajnim kotlom, centralnim ogrevanjem itn.) se lahko pobiranje prestavi na želeni čas. Zato je treba uporabljati sorte, prilagojene času pobiranja (zgodnje, srednje zgodnje pobiranje, pobiranje pozimi, srednje pozno, pozno pobiranje). Približno tri tedne po začetku talnega ogrevanja se začne pobiranje. Med poganjanjem se jame zaščitijo pred vremenskimi vplivi (npr. padavinami, vetrom, svetlobo in mrazom) z zaščitnim materialom.
Ko so glave zrele za pobiranje, se celotno jamo pobere naenkrat. To je potrebno za dosego čim večje kakovosti končnega proizvoda. Pri tem se glava loči od korenin in nato očisti.
Pri pobiranju se izločijo korenine za setev. Najboljša kombinacija korenine in glave se izbere glede na podlagi meril, določenih v specifikaciji proizvoda. Korenine radiča za setev se shranijo do sajenja zgodaj spomladi. Po sajenju zrastejo iz korenin stebla, ki se jih avgusta odreže, zveže v snope in spravi na kupe, kjer dozorijo. Popolnoma zrela semena za setev se zmlati, očisti in razvrsti ter pripravi za naslednjo setev.
4.6. Povezava: K nastanku tipične sorte „Brussels grondwitloof“ so pripomogli dejavniki, kot so zgodovina, naravne danosti ter znanje in izkušnje.
„Brussels grondwitloof“ ima bogato zgodovino in tradicijo. Do začetka 19. stoletja so zelenjavo pridelovali v močvirnatih območjih izven današnjega malega bruseljskega obroča, tj. bivšega mestnega obzidja, in v njem. T.i. bruseljski pridelovalci „boerkozen“ so iz debelih korenik pridelovali tudi deljenolistni trpotec, sčasoma pa so se usmerili v izboljšanje prvega poganjka. Bruseljski deljenolistni trpotec se je tako samodejno razvil v današnji radič.
Občina Schaarbeek velja za zibelko pridelave belgijskega radiča. Pri razvoju pridelave sta imela pomembno vlogo tamkajšnji botanični vrt in njegov glavni vrtnar Bressiers. Okrog leta 1870 je bila pridelava belgijskega radiča omejena na Schaarbeek in sosednji Evere. V desetletjih, ki so sledili, se je območje pridelave razširilo na sosednje občine, pridelava v občinah Schaarbeek in Sint-Lambrechts-Woluwe pa se je zmanjšala. Pozneje se je spet močno povečala in območje siljenja se je razširilo na geografsko območje, navedeno v točki 4.2.
Da bi pridelovalci radiča bolje organizirali prodajo in izvoz, so se združili v „sindikate pridelovalcev radiča“. Cilj teh sindikatov je bil prodaja belgijskega radiča na bolj oddaljenih trgih doma in v tujini. Že leta 1862 so radič izvažali v Pariz, od leta 1872 dalje pa so ga začeli redno izvažati. V desetletjih, ki so sledili, je belgijski radič postal pomemben proizvod pri izvozu belgijske zelenjave.
Oktobra 1973 so na Nizozemskem prvič prodajali radič, ki je bil pridelan s siljenjem v vodi. To je zaznamovalo začetek hitrega vzpona hidrokultur, ki so ogrozile pridelavo radiča. Leta 1973 je v takratni provinci Brabant belgijski radič pridelovalo še približno 2 400 gospodarstev, letna pridelava je znašala približno 100 000 do 120 000 ton. Danes je v provinci Vlaams-Brabant približno 330 pridelovalcev belgijskega radiča, celotna pridelava v Belgiji pa znaša 12 000 ton.
V geografskem območju prevladujejo peščena in ilovnata tla. Primerna so za nasuto zemljo, ki se uporablja pri siljenju belgijskega radiča. Izsušena peščena tla hitro tvorijo prahasto zemljo, ki umaže glave radiča, medtem ko kremenasta zrnca povzročajo razpoke na glavi radiča, zaradi česar se ta rdečkasto obarva in izgubi na kvaliteti. Težka tla je težko fino zdrobiti za dobro nasuto plast, poleg tega pa zadržujejo preveč odvečne vlažnosti, ki povzroča deformirane glave in gnilobo.
Pridelava semen, sajenje in siljenje radiča „Brussels grondwitloof“ od pridelovalcev zahtevajo temeljito znanje in izkušnje, kot je opisano v točki 4.5. Struktura in profil zemlje za siljenje morata izpolnjevati zelo visoke zahteve. Zato morajo pridelovalci tudi pri tleh z ustrezno teksturo izvesti potrebne tehnične ukrepe (npr. melioracijo in gnojenje, globinsko obdelavo tal, nadzorovanje gladine podtalnice itn.), če želijo doseči optimalno okolje za siljenje.
V geografskem območju pridelava belgijskega radiča ni močno vplivala samo na gospodarstvo, ampak tudi na družbeni razvoj. Vpliv pridelave belgijskega radiča se odraža na številnih ravneh družbenega življenja, kot so krajevno tekmovanje za mis radiča, procesije in sprevodi z velikanskimi glavami radiča.
4.7. Nadzorni organ:
Naziv: |
Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie — Algemene Directie Controle en Bemiddeling — Tweede Afdeling Gespecialiseerde Diensten, Sectie A — Controles Uitgaven ELGF en Marktordening |
Naslov: |
WTC III, Simon Bolivarlaan 30, B-1000 Brussel |
Telefon: |
(32-2) 277 71 49 |
Telefaks: |
(32-2) 277 54 53 |
E-naslov: |
dirk.demaeseneer@mineco.fgov.be |
4.8. Označevanje: Proizvod, namenjen potrošnji, mora biti označen s kontrolnimi etiketami, na katerih so navedeni ime „Brussels grondwitloof“, ime pridelovalca, podatki o sledljivosti proizvoda in evropski simbol ZGO.
(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.