ISSN 1725-5244 |
||
Uradni list Evropske unije |
C 321 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Informacije in objave |
Zvezek 49 |
|
II Akti, sprejeti v skladu z Naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji |
|
2006/C 321/5 |
||
|
||
2006/C 321/6 |
||
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP. |
SL |
|
I Informacije
Svet
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/1 |
Obvestilo o začetku veljavnosti Pogodbe o pristopu med Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske (države članice Evropske unije)
ter Republiko Bolgarijo in Romunijo
o pristopu Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
(2006/C 321/01)
Vse listine o ratifikaciji so bile deponirane, Pogodba o pristopu, podpisana v Luxembourgu 25. aprila 2005 (1), bo zato v skladu s členom 4(2) Pogodbe začela veljati 1. januarja 2007.
(1) UL L 157, 21.6.2005, str. 11.
Komisija
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/2 |
Menjalni tečaji eura (1)
28. decembra 2006
(2006/C 321/02)
1 euro=
|
Valuta |
Menjalni tečaj |
USD |
ameriški dolar |
1,3173 |
JPY |
japonski jen |
156,61 |
DKK |
danska krona |
7,4573 |
GBP |
funt šterling |
0,67115 |
SEK |
švedska krona |
9,0463 |
CHF |
švicarski frank |
1,6058 |
ISK |
islandska krona |
93,60 |
NOK |
norveška krona |
8,2375 |
BGN |
lev |
1,9558 |
CYP |
ciprski funt |
0,5782 |
CZK |
češka krona |
27,540 |
EEK |
estonska krona |
15,6466 |
HUF |
madžarski forint |
251,92 |
LTL |
litovski litas |
3,4528 |
LVL |
latvijski lats |
0,6972 |
MTL |
malteška lira |
0,4293 |
PLN |
poljski zlot |
3,8305 |
RON |
romunski leu |
3,3980 |
SIT |
slovenski tolar |
239,64 |
SKK |
slovaška krona |
34,561 |
TRY |
turška lira |
1,8648 |
AUD |
avstralski dolar |
1,6699 |
CAD |
kanadski dolar |
1,5268 |
HKD |
hongkonški dolar |
10,2387 |
NZD |
novozelandski dolar |
1,8731 |
SGD |
singapurski dolar |
2,0209 |
KRW |
južnokorejski won |
1 224,69 |
ZAR |
južnoafriški rand |
9,2590 |
CNY |
kitajski juan |
10,2935 |
HRK |
hrvaška kuna |
7,3495 |
IDR |
indonezijska rupija |
11 905,10 |
MYR |
malezijski ringit |
4,6534 |
PHP |
filipinski peso |
64,679 |
RUB |
ruski rubelj |
34,6940 |
THB |
tajski bat |
47,252 |
Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/3 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št. COMP/M.4178 — MAN Ferrostaal/Eurotecnica Group)
(Besedilo velja za EGP)
(2006/C 321/03)
1. |
Komisija je 19. decembra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje MAN Ferrostaal AG („Ferrostaal“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Eurotecnica Melamine S.A. („Eurotecnica“, Luksemburg), ki spada v skupino Eurotecnica Group SA, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M. 3921 — MAN Ferrostaal/Eurotecnica Group na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/4 |
Seznam pristojnih organov, predviden v Uredbi (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o detergentih (1)
(2006/C 321/04)
(Opomba: Ta seznam in nadaljnje posodobitve bodo na voljo tudi na internetu (2).)
Država članica EU |
Pristojni organ |
|||||||||||||||||||||||
Belgija |
|
|||||||||||||||||||||||
Češka |
|
|||||||||||||||||||||||
Danska |
|
|||||||||||||||||||||||
Nemčija |
|
|||||||||||||||||||||||
Estonija |
|
|||||||||||||||||||||||
Grčija |
|
|||||||||||||||||||||||
Španija |
|
|||||||||||||||||||||||
Francija |
|
|||||||||||||||||||||||
Irska |
|
|||||||||||||||||||||||
Italija |
|
|||||||||||||||||||||||
Ciper |
|
|||||||||||||||||||||||
Latvija |
|
|||||||||||||||||||||||
Litva |
|
|||||||||||||||||||||||
Luksemburg |
|
|||||||||||||||||||||||
Madžarska |
|
|||||||||||||||||||||||
Malta |
|
|||||||||||||||||||||||
Nizozemska |
|
|||||||||||||||||||||||
Avstrija |
|
|||||||||||||||||||||||
Poljska |
|
|||||||||||||||||||||||
Portugalska |
|
|||||||||||||||||||||||
Slovenija |
|
|||||||||||||||||||||||
Slovaška |
|
|||||||||||||||||||||||
Finska |
|
|||||||||||||||||||||||
Švedska |
|
|||||||||||||||||||||||
Združeno kraljestvo |
|
Državi članici EFTA |
Pristojni organ |
|||||||
Islandija |
|
|||||||
Norveška |
|
(1) UL L 104, 8.4.2004, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 907/2006 (UL L 168, 21.6.2006, str. 5).
(2) http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/9 |
Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
(2006/C 321/05)
Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.
POVZETEK
UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
Vloga za registracijo po členu 5 in členu 17(2)
„CASTAGNA CUNEO“
ES št.: IT/PGI/005/0342/24.4.2004
ZOP ( ) ZGO ( X )
Ta povzetek je zgolj informativne narave. Vsi zainteresirani se lahko s celotno specifikacijo seznanijo pri nacionalnih organih, navedenih v oddelku 1, ali pri Evropski komisiji (1).
1. Pristojna služba v državi članici:
Naziv: |
Ministero delle politiche agricole e forestali |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39-06) 481 99 68 |
||
Telefaks: |
(39-06) 42 01 31 26 |
||
E-naslov: |
qtc3@politicheagricole.it |
2. Vlagatelj:
Naziv: |
Società Asprofrut Società Consortile Cooperativa a r.l. |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39-0175) 28 23 11 |
||
Telefaks: |
— |
||
E-naslov: |
— |
||
Sestava: |
proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( ) |
3. Vrsta proizvoda:
Skupina 1.6 – Sadje ali zelenjava, sveža in predelana
4. Specifikacija (povzetek zahtev iz člena 4(2))
4.1 IME: „Castagna Cuneo“
4.2 Opis: Z ZGO „Castagna Cuneo“ se lahko označijo le naslednje sorte kostanja, ki pripadajo vrsti „Castanea sativa“, razen medvrstnih križancev: Ciapastra, Tempuriva, Bracalla, Contessa, Pugnante, Sarvai d'Oca, Sarvai di Gurg, Sarvaschina, Siria, Rubiera, Marrubia, Gentile, Verdesa, Castagna della Madonna, Frattona, Gabiana, Rossastra, Crou, Garrone Rosso, Garrone Nero, Marrone di Chiusa Pesio, Spina Lunga.
Poleg tega so izvzeti proizvodi, pridelani v sečnem gozdu, srednjem gozdu in na drevju starega lesnoproizvodnega gozda, čeprav spadajo v navedeno vrsto.
ZGO „Castagna Cuneo“ zaznamuje sladek in prijeten okus in hrustljavost lupine, zaradi česar je še zlasti primeren tako za svežo uporabo kot za predelavo.
Lastnosti svežega kostanja ob dajanju v promet so: zunanja barva oplodja od svetlo do temno rjava, bolj ali manj široka vboklina lešnikove barve, ki nikoli ne sega čez robove; navzven razširjene brazde; lupina rumene do svetlo rjave barve, izrazita hrustljavost; semena bele do kremaste barve; sladek in prijeten vonj; velikost kostanjev: največ 110 kostanjev na kilogram.
Notranjih ali zunanjih napak (razpokani, od črvov poškodovani in plesnivi plodovi ter znotraj črvivi plodovi) ne sme imeti več kot 10 % plodov.
Oluščeni suhi kostanji morajo biti celi, zdravi in svetlo rumene barve. Napak (sledi črvov, plodovi nepravilne oblike ali prelomljeni, ostanki oplodja itd.) ne sme imeti več kot 10 % suhih plodov.
Vsebnost vlage tako pridobljenega suhega plodu ne sme presegati 15 %.
4.3 Geografsko območje: Področje proizvodnje kostanja z ZGO „Castagna Cuneo“ zajema približno 110 občin pokrajine Cuneo, kot so določene v proizvodni specifikaciji.
4.4 Dokazilo o poreklu: Vsaka stopnja proizvodnega postopa se spremlja in za vsako se vodijo vhodni in izhodni proizvodi. S tem, z vpisom obratov, ki so primerni za proizvodnjo ZGO „Castagna Cuneo“, proizvajalcev in pakirnic v ustrezne registre, ki jih vodi pristojni nadzorni organ, in s prijavo nadzornemu organu proizvedenih količin in vseh pošiljk pakiranega in označenega proizvoda pred dajanjem v promet se zagotavlja sledljivost proizvoda od začetka do konca proizvodne verige. Nadzorni organ preverja vse fizične in pravne osebe, ki so vpisane v ustrezne registre, v skladu s proizvodno specifikacijo in zadevnim načrtom spremljanja.
4.5 Metoda pridobivanja: Specifikacija med drugim določa, da kostanjevi gozdovi imajo sončno lego in so zaščiteni pred vetrom. Prepovedano je vsakršno dodajanje gnojil in sintetičnih fitofarmacevtskih sredstev razen tistih, ki so dovoljeni za ekološko pridelovanje (Uredba ES 2092/91 in poznejše).
Gostota gojenih dreves ne sme presegati 150 dreves na hektar.
Gozdno površino je treba čistiti čezmerne travaste in grmičaste podrasti z vsakoletno košnjo trave in odstranjevanjem grmov, praproti in odmrlih rastlin pred pobiranjem kostanja, ki omogoča ustrezno pobiranje plodov. Občasni posegi obrezovanja so dovoljeni za saniranje dreves zaradi napadov škodljivcev.
Pobiranje se lahko opravi ročno ali z mehanskimi sredstvi (pobiralniki), ki pa morajo biti takšni, da ne poškodujejo plodov.
Čas pobiranja se začne prve dni septembra in se konča novembra.
Sveži kostanj se lahko konzervira z obdelavo v topli vodi v skladu s pravilnim tradicionalnim postopkom.
Dovoljena je uporaba postopka „curatura“ z namakanjem plodov v vodo na temperaturi okolja za 7–9 dni. Tak postopek omogoča rahlo mlečno fermentacijo, ki prepreči, da se razvijejo patogene glivice, in tako ustvari tako rekoč sterilno okolje brez uporabe dodatkov. Dovoljeno je tudi konzerviranje z lupljenjem in naknadnim zamrzovanjem na načine, ki so določeni za zamrznjene proizvode.
Suhi kostanj „Castagna Cuneo – Secca“ je treba pridobiti s tradicionalnim postopkom sušenja na šibkem in dolgotrajnem ognju v sušilnicah, ki so večinoma zidane. V njih se kostanji vodoravno razporedijo na rešetke, pod katerimi je kurišče ali gretje z izmenjevalnikom toplote. Kot kurivo se ne smejo uporabljati ostanki in stranski proizvodi obdelave lesa, ki so bili kemično obdelani. Postopek traja povprečno 30 dni.
Prebiranje, razvrščanje po velikosti, obdelava in konzerviranje plodov morajo potekati na omejenem območju iz člena 3 proizvodne specifikacije.
4.6 Povezava: Vloga za registracijo ZGO temelji na nedvomnem slovesu tega plodu, ki je že od starih časov na tem območju proizvodnje imel svoje naravno življenjsko okolje. Prve omembe kostanja v pokrajini Cuneo se namreč pojavijo že proti koncu XII. stoletja, kot priča zbirka pisem kartuzije Pesio, ki se nanaša na pridobivanje zemljišč in iz katere je razvidno, da je petino obdelovalne zemlje med letoma 1173 in 1277 zavzemal prav kostanj. Na kmetijskem svetu pokrajine Cuneo so bile na začetku 19. stoletja ob mejah obdelanih površin velike površine kostanjevega gozda z večinoma visokoraslim drevjem. Kot v prejšnjih stoletjih je bil kostanj v 19. stoletju še naprej v središču ureditve kmečkega življenja. Kostanj je bil ena redkih možnosti trženja gorskih območij, v jeseni so se namreč kmetje iz alpskih in apeninskih vasi spuščali v dolino z vrečami kostanja. Najpomembnejši trg je bil trg v Cuneu, za katerega je bil zlasti pomemben Martinov sejem 11. novembra, na katerem je kostanj dosegal celo ceno najbolj cenjenih sort grozdja. Cuneo je bil zelo dejaven trg že od 16. stoletja in je z leti postal trg evropskega pomena; notranje in zunanje trgovanje je postajalo čedalje živahnejše prav zaradi nenehnega naraščanja povpraševanja po kostanju iz Cunea. Sloves ZGO ni omejen le na evropski trg, in sicer zlasti Francijo, Nemčijo, Avstrijo, Švico in Anglijo, cenijo ga tudi v drugih državah, na primer v Združenih državah in Argentini.
Kot dokaz slovesa kostanja iz Cunea se lahko poleg tega navedejo številni ljudski prazniki in srečanja, ki jih priredijo v počastitev kakovosti ZGO, na primer teden kostanja „Settimana del Castagno“ v Cuneu, na katerem najboljši tehnologi in pridelovalci iz sektorja razpravljajo o raznih vprašanjih, povezanih z njegovim gojenjem. V preteklosti je bil zlasti pomemben vsakoletni ljudski praznik kostanja „Sagra del Marrone“ v občini Chiusa di Pesio, ki so ga pozorno spremljali celo lokalni časopisi in ves čas o njem objavljali natančna poročila; uspeh tega ljudskega praznika je bil tolikšen, da se je kmalu preselil v Cuneo, kjer so prirejali razkošna slavja z raznovrstnimi prireditvami, med katerimi so zlasti izstopale razstave kostanja. Najstarejši in najbolj znan jesenski ljudski praznik je še vedno „Fiera fredda di San Dalmazzo“, prvi ljudski praznik pred zimskim mrazom, ki s svojo 430-letno tradicijo predstavlja od nekdaj nesporno povezavo med območjem porekla, prebivalstvom in kostanjem.
Obsežna zbirka receptov kuhinje iz Cunea, v kateri nesporno kraljuje kostanj iz Cunea, je najvidnejši dokaz tradicije kostanja na območju porekla. Poleg uporabe svežega kostanja se kostanj uporablja v številnih jedeh, od najpreprostejših jedi iz kmečke tradicije do najzahtevnejših receptov. Poleg kuhanega in pečenega kostanja ali „mundaj“, simbola prazničnosti in veselja na predvečer praznikov, sta še „marron glacé“ in čokoladni zvitek s kostanjem, pa tudi priprava slanih jedi, na primer svinjske pečenke ali srnjaka s kostanjem.
4.7 Nadzorni organ:
Naziv: |
Istituto Nord-Ovest Qualità Soc. Coop. a r.l. |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39-0172) 91 13 23 |
||
Telefaks: |
(39-0172) 91 13 20 |
||
E-naslov: |
inoq@isiline.it |
4.8 Označevanje: Pri dajanju v promet se sveži kostanj ZGO „Castagna Cuneo“ lahko da v prodajo v naslednjih pakiranjih:
v vrečah iz različnih materialov s težo od 0,10 do 30 kg, zlasti v vrečah po 0,10; 0,25; 0,5; 1; 2,5; 5; 10; 25 in 30 kg;
v zabojčkih iz lesa ali plastičnega materiala velikosti 30 x 50 in 40 x 60;
v vrečah iz jute s težo od 5 do 100 kg (5, 10, 25, 30, 50, 100).
Pri dajanju v promet se suhi kostanj ZGO „Castagna Cuneo — Secca“ lahko da prodajo v naslednjih pakiranjih:
v vrečah iz različnih materialov s težo od 0,10 do 30 kg, zlasti v vrečah po 0,10; 0,25; 0,5; 1; 2,5; 5; 10; 25 in 30 kg.
Kostanj se lahko da v prodajo le, če je prej pakiran ali če se pakira ob sami prodaji.
Na nalepki, ki se prilepi na paket ali embalažo, mora biti izpisana z jasnimi in neizbrisnimi črkami zaščitena geografska označba „Castagna Cuneo“, ki se jasno razlikuje od vseh drugih napisov in ki mu neposredno sledi besedilo „Zaščitena geografska označba“.
Na embalaži morata biti predvsem navedena s tiskanimi črkami enake velikosti napisa „Castagna Cuneo“ ali „Castagna Cuneo – Secca“ in neposredno za njima „Zaščitena geografska označba“.
V istem vidnem polju morajo biti navedeni ime, ime podjetja in naslov pakirca ter kosmata teža ob pakiranju.
Besedilo „Zaščitena geografska označba“ se lahko ponovi na kakšnem drugem delu posode ali nalepke tudi kot kratica „ZGO“.
V povezavi z zaščiteno geografsko označbo je dovoljena uporaba navedb in/ali grafičnih simbolov, ki se nanašajo na imena družb ali skupinske blagovne znamke ali blagovne znamke posameznih podjetij, če proizvoda ne hvalijo in ne zavajajo kupca.
Opis logotipa
Likovni elementi, ki sestavljajo logotip, predstavljajo obliko kostanja, rahlo nagnjenega v desno. Levi profil plodu zaokroža napis „castagna“, izpisan s posebnimi lepopisnimi črkami, medtem ko je levi profil označen z ročnim grafičnim znakom, ki posnema hitro in odločno potezo s čopičem. Znak dopolnjuje kostanjev list, ki je postavljen pod plodom in znotraj katerega je s posebno lepopisno pisavo izpisan napis „Cuneo“ v beli barvi. Spodaj levo je s pisavo „Frutiger light“ izpisan napis „IGP“ (ZGO).
Proizvodi, ki se pripravijo z ZGO „Castagna Cuneo“ tudi z nadaljnjo obdelavo in predelavo, se lahko dajo v promet v embalažah, ki navajajo navedeno označbo brez znaka Skupnosti, če je proizvod z zaščiteno označbo, ki je bil kot tak potrjen, izključna sestavina zadevne skupine proizvodov; in če uporabniki zaščitene označbe proizvoda pridobijo dovoljenje imetnikov pravice intelektualne lastnine, ki izhaja iz registracije ZGO, združenih v konzorciju za zaščito po pooblastilu Ministrstva za kmetijstvo. Odgovorni konzorcij jih tudi vpiše v ustrezne registre in nadzoruje pravilno uporabo zaščitene označbe.
Če ni odgovornega konzorcija za zaščito, te naloge opravlja Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo kot nacionalni organ, odgovoren za izvajanje Uredbe (ES) št. 510/2006.
4.9 Nacionalne zahteve: —
(1) Evropska komisija, Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja, Enota za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov, B-1049 Bruselj.
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/13 |
Povzetek odločb Skupnosti o dovoljenjih za promet z zdravili od 1.11.2006 do 30.11.2006
(Objavljeno v skladu s členom 13 ali členom 38 Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1))
(2006/C 321/06)
— Izdaja dovoljenja za promet (člen 13 Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta: Odobrena
Datum sprejetja odločbe |
Ime zdravila |
INN (mednarodno nelastniško ime) |
Imetnik dovoljenja za promet |
Registracijska številka v registru Skupnosti |
Farmacevtska oblika |
Oznaka ATC (anatomsko terapevtsko kemijska oznaka) |
Datum obvestila |
|||||
20.11.2006 |
BYETTA |
eksenatid |
|
EU/1/06/362/001-004 |
raztopina za injiciranje |
A10BX04 |
22.11.2006 |
|||||
20.11.2006 |
Sprycel |
Dasatinib |
|
EU/1/06/363/001-009 |
filmsko obložena tableta |
L01XX |
22.11.2006 |
— Sprememba dovoljenja za promet (člen 13 Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta): Odobrena
Datum sprejetja odločbe |
Ime zdravila |
Imetnik dovoljenja za promet |
Registracijska številka v registru Skupnosti |
Datum obvestila |
|||||||
7.11.2006 |
Exubera |
|
EU/1/05/327/001-018 |
9.11.2006 |
|||||||
7.11.2006 |
Humira |
|
EU/1/03/256/001-010 |
9.11.2006 |
|||||||
7.11.2006 |
Trudexa |
|
EU/1/03/257/001-010 |
9.11.2006 |
|||||||
14.11.2006 |
Humalog |
|
EU/1/96/007/015-017 EU/1/96/007/026-028 |
16.11.2006 |
|||||||
14.11.2006 |
Zevalin |
|
EU/1/03/264/001 |
16.11.2006 |
|||||||
20.11.2006 |
Crixivan |
|
EU/1/96/024/001-005 EU/1/96/024/007-008 EU/1/96/024/010 |
22.11.2006 |
|||||||
20.11.2006 |
Hycamtin |
|
EU/1/96/027/001 EU/1/96/027/003-005 |
22.11.2006 |
|||||||
20.11.2006 |
Yttriga |
|
EU/1/05/322/001 |
22.11.2006 |
|||||||
20.11.2006 |
Liprolog |
|
EU/1/01/195/005-007 EU/1/01/195/013-015 |
22.11.2006 |
|||||||
20.11.2006 |
Protopic |
|
EU/1/02/201/001-006 |
22.11.2006 |
|||||||
20.11.2006 |
Protopy |
|
EU/1/02/202/001-006 |
22.11.2006 |
|||||||
20.11.2006 |
Norvir |
|
EU/1/96/016/001 EU/1/96/016/003 |
22.11.2006 |
|||||||
22.11.2006 |
TRIZIVIR |
|
EU/1/00/156/002-003 |
24.11.2006 |
|||||||
22.11.2006 |
Evista |
|
EU/1/98/073/001-004 |
24.11.2006 |
|||||||
22.11.2006 |
Optruma |
|
EU/1/98/074/001-004 |
24.11.2006 |
|||||||
22.11.2006 |
PEGASYS |
|
EU/1/02/221/01-010 |
24.11.2006 |
|||||||
22.11.2006 |
Tarceva |
|
EU/1/05/311/001-003 |
24.11.2006 |
|||||||
22.11.2006 |
Invirase |
|
EU/1/96/026/001-002 |
24.11.2006 |
|||||||
22.11.2006 |
Hycamtin |
|
EU/1/96/027/001 EU/1/96/027/003-005 |
24.11.2006 |
|||||||
22.11.2006 |
Avandamet |
|
EU/1/03/258/001-022 |
24.11.2006 |
|||||||
22.11.2006 |
AVANDIA |
|
EU/1/00/137/002-018 |
24.11.2006 |
|||||||
24.11.2006 |
Ariclaim |
|
EU/1/04/283/001-007 |
28.11.2006 |
|||||||
24.11.2006 |
Avaglim |
|
EU/1/06/349/001-008 |
28.11.2006 |
|||||||
24.11.2006 |
Stocrin |
|
EU/1/99/111/010-011 |
28.11.2006 |
|||||||
24.11.2006 |
Pedea |
|
EU/1/04/284/001 |
28.11.2006 |
|||||||
24.11.2006 |
Aptivus |
|
EU/1/05/315/001 |
28.11.2006 |
|||||||
24.11.2006 |
Replagal |
|
EU/1/01/189/001-006 |
28.11.2006 |
|||||||
24.11.2006 |
Levitra |
|
EU/1/03/248/001-012 |
28.11.2006 |
|||||||
24.11.2006 |
Vivanza |
|
EU/1/03/249/001-012 |
28.11.2006 |
|||||||
24.11.2006 |
Xeristar |
|
EU/1/04/297/001-008 |
28.11.2006 |
|||||||
24.11.2006 |
Cymbalta |
|
EU/1/04/296/001-008 |
28.11.2006 |
|||||||
28.11.2006 |
Ziagen |
|
EU/1/99/112/001-002 |
1.12.2006 |
|||||||
28.11.2006 |
Glivec |
|
EU/1/01/198/001-013 |
1.12.2006 |
|||||||
28.11.2006 |
Tysabri |
|
EU/1/06/346/001 |
4.12.2006 |
|||||||
28.11.2006 |
Ebixa |
|
EU/1/02/219/001-015 |
1.12.2006 |
|||||||
28.11.2006 |
Axura |
|
EU/1/02/218/001-011 |
1.12.2006 |
|||||||
28.11.2006 |
Kepivance |
|
EU/1/05/314/001 |
1.12.2006 |
|||||||
28.11.2006 |
Nespo |
|
EU/1/01/184/001-068 |
1.12.2006 |
|||||||
28.11.2006 |
Kivexa |
|
EU/1/04/298/001-002 |
1.12.2006 |
|||||||
28.11.2006 |
YENTREVE |
|
EU/1/04/280/001-008 |
1.12.2006 |
|||||||
28.11.2006 |
Abilify |
|
EU/1/04/276/001-036 |
1.12.2006 |
|||||||
29.11.2006 |
Enbrel |
|
EU/1/99/126/001-018 |
1.12.2006 |
|||||||
29.11.2006 |
Aldara |
|
EU/1/98/080/001 |
1.12.2006 |
|||||||
29.11.2006 |
Foscan |
|
EU/1/01/197/001-002 |
1.12.2006 |
|||||||
29.11.2006 |
Emselex |
|
EU/1/04/294/001-028 |
1.12.2006 |
|||||||
29.11.2006 |
Aranesp |
|
EU/1/01/185/001-068 |
1.12.2006 |
— Umik dovoljenja za promet (člen 13 Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta)
Datum sprejetja odločbe |
Ime zdravila |
Imetnik dovoljenja za promet |
Registracijska številka v registru Skupnosti |
Datum obvestila |
|||
14.11.2006 |
Monotard |
|
EU/1/02/235/001-004 |
16.11.2006 |
|||
14.11.2006 |
Ultratard |
|
EU/1/02/236/001-004 |
16.11.2006 |
— Izdaja dovoljenja za promet (Člen 38 Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta): Odobrena
Datum sprejetja odločbe |
Ime zdravila |
INN (mednarodno nelastniško ime) |
Imetnik dovoljenja za promet |
Registracijska številka v registru Skupnosti |
Farmacevtska oblika |
Oznaka ATC (anatomsko terapevtsko kemijska oznaka) |
Datum obvestila |
|||
14.11.2006 |
Yarvitan |
Mitratapide |
|
EU/2/06/063/001-003 |
Peroralna raztopina |
QA08AB90 |
16.11.2006 |
— Sprememba dovoljenja za promet (člen 38 Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta): Odobrena
Datum sprejetja odločbe |
Ime zdravila |
Imetnik dovoljenja za promet |
Registracijska številka v registru Skupnosti |
Datum obvestila |
|||
20.11.2006 |
Virbagen Omega |
|
EU/2/01/030/001-004 |
22.11.2006 |
Kdor želi dobiti vpogled v javno poročilo o oceni zadevnih zdravil ter o zadevnih odločb zdravil, se lahko obrne na naslov:
The European Medicines Agency |
7, Westferry Circus, Canary Wharf |
LONDON E14 4HB |
United Kingdom |
(1) UL L 136, 30.4.2004, str. 1.
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/19 |
Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
(2006/C 321/07)
Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.
POVZETEK
UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
Vloga za registracijo po členu 5 in členu 17(2)
„Asparago bianco di Bassano“
ES št.: IT/PDO/005/0338/17.3.2004
ZOP ( X ) ZGO ( )
Ta povzetek je zgolj informativne narave. Vsi zainteresirani se lahko s celotno specifikacijo seznanijo pri nacionalnih organih, navedenih v oddelku 1, ali pri Evropski komisiji (1).
1. Pristojna služba v državi članici:
Naziv: |
Ministero delle politiche agricole e forestali |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39-06) 481 99 68 |
||
Telefaks: |
(39-06) 42 01 31 26 |
||
E-naslov: |
qtc3@politicheagricole.it |
2. Vlagatelj:
Naziv: |
Associazione per la tutela e la valorizzazione dell'Asparago Bianco di Bassano |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39-0424) 52 13 45 |
||
Telefaks: |
— |
||
E-naslov: |
— |
||
Sestava: |
proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( ) |
3. Vrsta proizvoda:
Skupina 1.6 – Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani iz Priloge I – Beluši.
4. Specifikacija (povzetek zahtev iz člena 4(2))
4.1 Ime: „Asparago Bianco di Bassano“
4.2 Opis: ZOP „Asparago Bianco di Bassano“ je namenjena samo za poganjke belušev (Asparagus officinalis L.), ki so pridelani na območju, določenem v točki 4.3, in ki izvirajo iz krajevnega ekotipa „Comune di Bassano“ ali „Chiaro di Bassano“.
Poganjki, ki so lahko označeni kot ZOP „Asparago Bianco di Bassano“, so:
beli; dovolijo se rahel rožnat odtenek in morebitne rahle sledi rjavenja na krovnih listih in dnu poganjka, pod pogojem, da ne sežejo do vrha (prvih 3 cm), jih potrošnik lahko odstrani z običajnim lupljenjem in ne presegajo 10 % svežnja;
lepo oblikovani: ravni; nepoškodovani; imajo kompaktne vršičke; poganjki ne smejo biti vdrti, razcepljeni, olupljeni ali zlomljeni; nizka vlaknatost pri pakiranju povzroča pogosto stransko cepljenje, zaradi česar so dovoljene manjše razpoke, ki se pojavijo po spravilu in ne presežejo 15 % proizvoda v svežnju; poganjki so lahko rahlo ukrivljeni;
mehki; niso dovoljeni poganjki s sledmi olesenelosti;
sveži po videzu in vonju; brez tujega vonja oziroma okusa;
zdravi – brez poškodb, ki jih povzročajo glodavci ali mrčes;
čisti, brez ostankov zemlje ali druge nečistoče;
brez kapljic in dovolj suhi po izpiranju in hlajenju z mrzlo vodo, brez kemičnih dodatkov.
Rez na dnu poganjka mora biti čim bolj čist in pravokoten na vzdolžno os.
Velikost je določena z dolžino in premerom poganjka. Srednji premer poganjkov se meri na sredini njihove dolžine. Najmanjši srednji premer, vključno z odstopanjem, je 11 mm. Poganjke je treba pakirati tako, da v nobenem svežnju razlike v srednjem premeru poganjkov ne presegajo 10 mm. Svežnji se razvrstijo po sredinskem premeru vsebovanih poganjkov. Dolžina vsebovanih poganjkov je tesno povezana s tako razvrstitvijo in upošteva navodila iz naslednje razpredelnice:
4.3 Geografsko območje: Geografsko območje: območje proizvodnje in predelave beluša „Asparago Bianco di Bassano“ zajema nekatere občine v pokrajini Vicenza blizu mesta Bassano del Grappa, tako kot jih določa proizvodna specifikacija.
4.4 Dokazilo o poreklu: Vsaka stopnja proizvodnega postopa se spremlja in za vsako se vodijo vhodni in izhodni proizvodi. S tem, z vpisom obdelovanih zemljišč, proizvajalcev in pakircev v ustrezne registre, ki jih vodi pristojni nadzorni organ, in s prijavo proizvedenih količin se zagotavlja sledljivost proizvoda od začetka do konca proizvodne verige. Nadzorni organ preverja vse fizične in pravne osebe, ki so vpisane v ustrezne registre, v skladu s proizvodno specifikacijo in zadevnim načrtom spremljanja. Zlasti se za vsako pridelovalno sezono spremlja evidentiranje zemljišč, na katerih se goji „Asparago Bianco di Bassano“, v register, ki ga hrani nadzorni organ; navedba katastrskih podatkov zemljišč, na katerih se goji „Asparago Bianco di Bassano“, za vsako katastrsko parcelo lastniško podjetje, proizvodno podjetje, kraj in površina, na kateri se goji „Asparago Bianco di Bassano“; vpis zaporednih številčnih oznak označenih svežnjev.
4.5 Metoda pridobivanja: Specifikacija med drugim določa, da je pH zemljišča med 5,5 in 7,5. Analiza zemljišča je obvezna za vsak nov nasad in v vsakem primeru najmanj enkrat vsakih pet let za glavne parametre (pH, dušik, fosfor, kalij, kalcij, magnezij in vsebnost organskih snovi). Za nove nasade veljajo analize, ki so bile opravljene v predhodnih treh letih. Zemljišče se pripravi v jeseni pred zasaditvijo, s plitvejšim oranjem do največ 30 cm globoko, ki ji sledi morebitno rigolanje do 40–50 cm. Pri zasaditvi novih nasadov medvrstna razdalja ni manjša od 1,8 m za dvojne vrste in 2 m za enojne vrste; največja gostota je v vsakem primeru 1,8 rastlin na kvadratni meter.
Sadilni jarki so globoki 15–20 cm. Presaditev beluševih korenik poteka marca ali aprila, sadike pa se presajajo do junija. Ponovni nasad belušev na istem zemljišču je mogoč šele po 4 letih.
Pri ugotovljenih koreninskih boleznih rastlin (Rhizoctonia in Fusarium) se beluši smejo ponovno zasaditi šele po najmanj 8 letih. Poleg tega so za zasaditev belušev prepovedani predposevki krompirja, lucerne, korenja, detelje in pese zaradi možnosti okužbe z Rhizoctonio. Za zasaditev belušev so priporočeni žitni predposevki, kot so ječmen, pšenica, koruza.
Vegetativni material za samooskrbo lahko razmnožujejo kmetje sami. Uporablja se samo krajevni ekotip, ki ustreza merilom iz člena 2 proizvodne specifikacije.
Pred novo zasaditvijo se obvezno opravi celotna analiza zemljišča, ki jo je nato za glavne parametre (pH, N, P. K, Ca, Mg in vsebnost organskih snovi) treba ponoviti vsakih 5 let; veljajo tudi analize, ki so bile opravljene v predhodnih treh letih.
Priprava nasada zahteva pognojitev z zadelavo 60 t/ha zrelega govejega gnoja. Pri uporabi drugih organskih gnojil se sorazmerno upoštevajo referenčne vrednosti za goveji gnoj.
Vsaj 50 % dušika mora biti organskega izvora. Gnojenje s fosforjem in delno kalijem poteka ob opravilih jeseni in na koncu zime, medtem ko se z dušikom in preostalim kalijem gnoji v času po spravilu (najpozneje julija), in sicer v več delih. Letni vnos glavnih hranil ne sme presegati naslednjih zgornjih mej enot na hektar: dušik 150, fosfor 80, kalij 180. Morebitno dopolnilno gnojenje z mikroelementi se opravi jeseni in pozimi.
Med spravilom je dovoljeno prekrivanje s temno plastično folijo za zadrževanje plevela in varovanje pred svetlobo ali drugačnim materialom, ki omogoča doseganje končnih lastnosti proizvoda.
Ko se nadzemeljski deli rastlin izsušijo, jih je treba odrezati, odnesti stran in sežgati, grebene pa je treba po spravilu poravnati, da se prepreči pretiran vzpon koreninskega sestava.
Čas spravila je med 1. marcem in 15. junijem.
Pri siljenem ali varovanem gojenju (tuneli) se z dovoljenjem nadzornega organa pridelek lahko spravi pred navedenim datumom, vendar nikoli pred 1. februarjem.
Največji dovoljeni donos nasada belušev je 8 t/ha.
Priprava in pakiranje proizvoda potekata znotraj območja proizvodnje, ki ga določa točka 3 proizvodne specifikacije, da se zagotovijo značilne lastnosti, sledljivost in nadzor proizvoda.
4.6 Povezava: Tla območja proizvodnje beluša „Asparago Bianco di Bassano“ so ilovnata ali peščeno ilovnata z dobro prepustnim podtaljem, ki je bogato z prodom in ima precejšen delež organske snovi; pH je med 5,5 in 7,5 (zmerno kisla – nevtralna tla).
Zadevno območje je naplavinskega izvora, saj zajema tisti del Valsugane, v katerem teče reka Brenta. Fizično in kemijsko ga zaznamuje sestava drobirja, proda, peska in mulja, ki jih tekoča voda naplavlja na rečno ravnino.
Na podnebne razmere območij pridelave belušev „Asparago Bianco di Bassano“ močno vpliva reka Brenta, ki teče skozi Valsugano, še prej pa ga varujeta Beneško predgorje in masiv Grappa.
Povprečne padavine so okrog 1 000 mm letno z vrhunci v aprilu in maju ter septembru in oktobru.
Povprečna temperatura je med 2,5 °C in 23 °C s skrajnimi vrednostmi januarja in julija. Med vremenskimi pojavi, ki jih gre upoštevati, sta gibanje in smer vetra, ki iz zgornje Valsugane piha proti jugovzhodu in ustvari značilno mikroklimo območja proizvodnje z manjšim zadrževanjem vlage, manj pogosto meglo in manjšim razponom temperature tal.
Vse te lastnosti rastlinam omogočijo, da razvijejo razvejen, širok in globok koreninski sistem, ki ga sestavljajo veliki rizomi, mesnate korenine; ravno tako pospešuje vsrkavanje hranil in oblikovanje sladkorne snovi. Zaradi tega omogoča hiter razvoj poganjkov zadostne velikosti, ki se lahko v celoti uživajo oziroma jih zaznamuje nizka vlaknatost.
Beneška republika je cenila beluše kot plemenito jed, saj jih omenja v knjigovodstvu o pojedinah za ugledne goste že na začetku šestnajstega stoletja. Od sedemnajstega stoletja naprej jih je obširno gojila v celinskih vrtovih Orti di Terraferma. Duhovniki so na poti na protireformacijski Tridentinski koncil (1545–1563) šli čez Bassano in tako imeli priložnost okusiti krajevni pridelek, med njimi je nekdo opisal njegove prehranske odlike. Poleg tega obstajajo številna pričevanja o kakovosti in odlikah belušev „Asparago Bianco di Bassano“.
4.7 Nadzorni organ:
Naziv: |
CSQA S.r.l. |
Naslov: |
Via S. Gaetano 74, Thiene (VI) |
Telefon: |
(39-0445) 36 60 94 |
Telefaks: |
(39-0445) 38 26 72 |
E-naslov: |
csqa@csqa.it |
Nadzorni organ izpolnjuje pogoje standarda EN 45011.
4.8 Označevanje: Vsako pakiranje vsebuje svežnje iste velikosti; vsak sveženj je enakovrsten. Poganjki so naprodaj v trdno zvezanih svežnjih, ki tehtajo med 0,5 in 4 kg.
Poganjki v obodu svežnja po videzu in velikosti ustrezajo povprečju svežnja; poganjki so enakomerno dolgi.
Po izravnavi dna se sveženj tradicionalno zveže z beko „stroppa“ (mlado vrbovo vejo ali „zalistnikom“). Na vsakem svežnju se na „stroppo“ pritrdi oznaka z znakom ZOP „Asparago Bianco di Bassano“ in zaporedno identifikacijsko številko svežnja, ki omogoča sledljivost.
Svežnje je treba urejeno razporediti v embalažo, ki je lahko iz lesa, plastike ali druge primerne snovi.
Na zunanjem delu embalaže je treba neposredno odtisniti ali navesti na posebni nalepki naslednji podatki: ASPARAGO BIANCO DI BASSANO – D.O.P.; naziv proizvajalca, naziv in naslov pakirnice, datum pakiranja in naslednje tržne lastnosti: kakovostni razred (predpisi EU), velikost, število svežnjev, povprečna teža svežnjev.
Znamka proizvoda je sestavljena iz znaka ZOP in zaporedne identifikacijske oznake proizvoda in proizvajalca, ki zagotavlja sledljivost.
Znamka, ki je ni mogoče ponovno uporabiti, se pritrdi na „stroppo“ na zgornjem delu svežnja kot zagotovilo za proizvod ZOP.
4.9 Nacionalne zahteve: —
(1) Evropska komisija, Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja, Enota za kakovost kmetijskih proizvodov, B-1049 Bruselj.
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/23 |
Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
(2006/C 321/08)
Ta objava podeljuje pravico do ugovora na vlogo za spremembo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.
VLOGA ZA SPREMEMBO
UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
Vloga za spremembo po členu 9 in členu 17(2)
„ASIAGO“
ES št.: IT/PDO/117/0001
ZOP ( X ) ZGO ( )
Zahtevana(-e) sprememba(-e)
Razdelek(-ki) specifikacije:
|
Ime proizvoda |
|
Opis proizvoda |
|
Geografsko območje |
|
Dokazilo o poreklu |
|
Metoda pridobivanja |
|
Povezava |
|
Označevanje |
|
Nacionalne zahteve |
Sprememba(-e):
Opis
Podrobno se določijo posebne kemijske (vlaga, beljakovine, maščoba, maščoba v suhi snovi) in mikrobiološke (patogeni organizmi, S. aureus, E. coli, Coliformi 30 o) značilnosti obeh vrst sira „Asiago“, tj. stiskanega in zorjenega (pressato in d'allevo).
Navede se, da je hlebce po najkrajšem predpisanem zorenju mogoče obdelati s snovmi, ki jih dopuščajo veljavni nacionalni predpisi, razen hlebcev z dodatno označbo „prodotto della montagna“ (gorski proizvod).
Geografsko območje
Pojasni se pomen izraza gorsko območje: predeli, ki ležijo vsaj na nadmorski višini 600 metrov.
Metoda pridobivanja
Vstavi se navedba prepovedane krme za živino. Za hlebce z dodatno označbo „prodotto della montagna“ se navede, da so prepovedane vse vrste silaže.
Za obe vrsti sira „Asiago“, stiskanega in zorjenega, se navedejo temperatura, najdaljši čas trajanja in sestava mleka, namenjenega za predelavo.
Za obe vrsti sira „Asiago“ se navedejo fizični in časovni parametri postopka pridobivanja sira. Pri proizvodnji zorjenega sira „Asiago“ se uporabljenemu mleku po potrebi doda lisocim (E 1105), razen za hlebce z dodatno označbo „prodotto della montagna“.
Tudi glede zorenja in shranjevanja sira se navedejo natančne tehnične vrednosti (temperature in vlaga) poteka postopka. Natančno se navede najkrajše predpisano zorenje za zorjeni „Asiago“ (60 dni oziroma 90 dni za hlebce z dodatno označbo „prodotto della montagna“).
Zaradi boljšega označevanja hlebcev se uvede uporaba oštevilčenih kazeinskih ploščic in se na obodu odtisne črka za mesec proizvodnje.
Celi hlebci sira ZOP „Asiago“ se lahko razrežejo in pakirajo v kosih, ki omogočajo, da je obod hlebca viden. Če je pri razrezu treba strgati ali odstraniti skorjo, mora pakiranje potekati na območju proizvodnje, da se ne ogrozijo zagotovila o pristnosti proizvoda.
Označevanje
Navedejo se morebitne dodatna opredelitve obeh vrst sira „Asiago“ (sveži in zorjeni sir) in za različna zorenja zorjenega sira „Asiago“ (srednje star, star, zelo star), možnost navedbe na nalepki, da ni bil uporabljen lizocim (E 1105), pravila za uporabo označbe „prodotto della montagna“, ki je namenjena hlebcem sira, izdelanih iz gorskega mleka v gorskih sirarnah.
POSODOBLJENI POVZETEK
UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
„ASIAGO“
ES št.: IT/PDO/117/0001
ZOP ( X ) ZGO ( )
Ta povzetek je zgolj informativne narave. Vsi zainteresirani se lahko s celotno specifikacijo seznanijo pri nacionalnih organih, navedenih v oddelku 1, ali pri pristojnih službah Evropske komisije (1).
1. Pristojna služba države članice:
Naziv: |
Ministero politiche agricole e forestali |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39-06) 481 99 68 |
||
Telefaks: |
(39-06) 42 01 31 26 |
||
E-naslov: |
QTC3@politicheagricole.it |
2. Vlagatelj:
Naziv: |
Consorzio Tutela formaggio Asiago |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39-0444) 32 17 58 |
||
Telefaks: |
(39-0444) 32 62 12 |
||
E-naslov: |
asiago@asiagocheese.it |
||
Sestava: |
proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( ) |
3. Vrsta proizvoda:
Skupina 1.3 – SIR
4. Specifikacija (povzetek zahtev iz člena 4(2))
4.1 Ime: „Asiago“
4.2 Opis: Zaščitena označba porekla „Asiago“ je namenjena siru z dogrevanim testom, ki se proizvaja izključno iz kravjega mleka v skladu s proizvodno specifikacijo se loči na dve različni vrsti sira, stiskani „Asiago“ in zorjeni „Asiago“.
|
|
Dopustno odstopanje |
vlaga |
39,5 % |
+/- 4,5 |
beljakovine |
24,0 % |
+/- 3,5 |
maščoba |
30,0 % |
+/- 4,0 |
natrijev klorid |
1,7 % |
+/- 1,0 |
maščoba v suhi snovi |
najmanj 44 % |
odstopanje ni dopustno |
obod |
raven ali rahlo izbočen |
ploskvi |
ravni ali skoraj ravni |
teža |
od 11 do 15 kg |
višina |
od 11 do 15 cm |
premer |
od 30 do 40 cm |
patogeni organizmi |
brez |
S. aureus |
(2)M < 1 000/g |
E. coli |
(2)M < 1 000/g |
Coliformi 30 °C |
(2)M < 100 000/g |
|
|
Dopustno odstopanje |
vlaga |
34,50 % |
+/- 4,00 |
beljakovine |
28,00 % |
+/- 4,00 |
maščoba |
31,00 % |
+/- 4,50 |
natrijev klorid |
2,40 % |
+/- 1,00 |
maščoba v suhi snovi |
najmanj 34 % |
odstopanje ni dopustno |
obod |
raven ali skoraj raven |
ploskvi |
ravni ali skoraj ravni |
teža |
od 8 do 12 kg |
višina |
od 9 do 12 cm |
premer |
od 30 do 36 cm |
patogeni organizmi |
brez |
S. aureus |
* M < 10 000/g |
E. coli |
* M < 100 000/g |
Kolute sira „Asiago“ se po najkrajšem predpisanem času zorenja lahko površinsko obdelajo s snovmi, ki jih dopuščajo veljavni predpisi. Površinski del hlebcev (skorja) ni užiten.
Površinska obdelava hlebcev mora v vsakem primeru omogočiti čitljivost identifikacijske kazeinske ploščice na hlebcu in zaščitnega znaka označbe. Prepovedana je površinska obdelava z barvili in sredstvi proti plesni za hlebce sira „Asiago“ z dodatno označbo „prodotto della montagna“.
Celi hlebci sira ZOP „Asiago“ se lahko razrežejo in pakirajo v kosih, ki omogočajo vidnost oboda hlebca.
4.3 Geografsko območje: Sir ZOP„Asiago“ se proizvaja z mlekom iz govejih čred, nameščenih znotraj opredeljenega območja, in v sirarnah, nameščenih znotraj istega območja, ki zajema upravna ozemlja občin v pokrajinah Vicenza, Trento, Padova in Treviso, kot določajo proizvodna specifikacija. Navedena območja proizvodnje, ki ležijo na nadmorski višini vsaj 600 metrov, veljajo za gorske predele.
4.4 Dokazilo o poreklu: Vse stopnje proizvodnega postopka se spremljajo. Zaradi sledljivosti proizvoda nadzorni organ vodi register proizvajalcev mleka, zbirnih obratov, predelovalcev, zorilcev in pakircev sira brez skorje, za katere velja nadzor iz specifikacije in zadevnega nadzornega načrta. Pri ugotovljeni neskladnosti postopka ali proizvoda se prepove trženje proizvoda z označbo „Asiago“.
4.5 Metoda pridobivanja: Specifikacija med drugim določa, da prehrana krav, ki dajejo mleko za sir ZOP „Asiago“, ne sme vsebovati krme, ki jo prepoveduje proizvodna specifikacija. Kadar je mleko namenjeno za proizvodnjo sira ZOP „Asiago“„prodotto della montagna“ je prepovedana tudi uporaba kakršne koli silaže.
Za proizvodnjo stiskanega sira „Asiago“ se uporablja mleko, ki je skladno z veljavnimi sanitarnimi predpisi, pripada eni ali dvem molžam in je surovo ali za 15 sekund pasterizirano na 72 oC v skladu z veljavnimi predpisi. Za proizvodnjo zorjenega sira „Asiago“ se uporablja surovo ali za 15 sekund na 57/68 oC termizirano mleko, ki ustreza veljavnim sanitarnim predpisom in pripada eni ali dvem molžam, ki sta delno posneti na površju, ali dvem možam, od katerih je ena delno posneta na površju, ali eni sami molži, ki je ravno tako delno posneta na površju. Pri proizvodnji ZOP „Asiago“„prodotto della montagna“ je dovoljeno uporabiti mleko dveh ali štirih molž, ki ga je pri mleku od dveh molž treba predelati v 18 urah, pri mleku od štirih molž pa v 24 urah.
Pri proizvodnji zorjenega „Asiago“ se uporabljenemu mleku po potrebi doda lizocim (E 1105) v mejah zakona. Uporaba lizocima je prepovedana pri proizvodnji sira „Asiago“„prodotto della montagna“.
Najkrajše dopuščeno zorenje za stiskani „Asiago“ je 20 dni od dneva proizvodnje; za zorjeni „Asiago“ je 60 dni od zadnjega dneva meseca proizvodnje; za „Asiago“„prodotto della montagna“ je 90 dni od zadnjega dneva meseca proizvodnje za zorjeni „Asiago“ in 30 dni od dneva proizvodnje za stiskani „Asiago“.
Zorenje mora potekati znotraj območja proizvodnje.
Sir „Asiago“„prodotto della montagna“ je treba zoriti v sirarnah na gorskem območju, in sicer v prostorih s temperaturnimi razmerami in vlago, ki jih določajo naravne razmere okolja. Kadar je zaradi postopkov razreza treba strgati in/ali odstrani skorjo, zaradi česar ni več videti označba o poreklu (kocke, rezine itn.), mora pakiranje potekati na območju proizvodnje, da se zagotovi sledljivost proizvoda. Siru „Asiago“, proizveden iz mleka, ki prihaja iz hlevov na gorskem območju, je predelan v sirarnah na gorskem območju in zorjen na gorskem območju, je mogoče na nalepki dodati označbo „prodotto della montagna“.
4.6 Povezava: Glede naravnih dejavnikov gre navesti, da ima opredeljeno območje dokaj enotne podnebne razmere in tla, ki vplivajo na krmo za prehrano krav mlekaric. Glede človeških vidikov gre navesti, da je ta sir zgodovinsko nastal na planoti Asiago in se je razširil na sosednja podgorska območja zaradi selitve krajevnega prebivalstva ob vojnem dogajanju med prvo svetovno vojno.
4.7 Nadzorni organ:
Naziv: |
CSQA S.r.l. Certificazioni |
||
Naslov: |
|
||
Telefon: |
(39-0445) 36 60 94 |
||
Telefaks: |
(39-0445) 38 26 72 |
||
E-naslov: |
csqa@csqa.it |
4.8 Označevanje: Vsi hlebci sira ZOP „Asiago“ se označijo z oštevilčenimi kazeinskimi ploščicami in odtisnimi oblikovali, ki jih ima v lasti odgovorni konzorcij za zaščito in jih dodeli v rabo vsem upravičencem, in sicer z zaščitnim znakom zaščitene označbe, ki je sestavni del proizvodne specifikacije, alfanumerično oznako zadevne sirarne, večkrat ponovljenim imenom označbe „Asiago“ v višini 25 mm za stiskani „Asiago“ in 20 mm za zorjeni „Asiago“.
Poleg tega je na obodu hlebca zorjenega „Asiago“ odtisnjena črka, ki označuje mesec proizvodnje, kot jo določa proizvodna specifikacija. Hlebci „Asiago“„prodotto della montagna“ se označijo tako, da se v odtisna oblikovala enkrat dodajo besede „prodotto della montagna“. Po najkrajšem predpisanem zorenju se hlebci „Asiago“„prodotto della montagna“ na obodu dodatno označijo z vžiganjem znaka iz specifikacije z orodjem, ki ga ima v lasti odgovorni konzorcij za zaščito in ga dodeli v rabo upravičenim sirarnam.
Za stiskani sir „Asiago“ je na nalepki lahko tudi označba „fresco“ (svež).
Za zorjeni sir „Asiago“ je na nalepki lahko tudi označba „stagionato“ (zorjen).
Za zorjeni sir „Asiago“, ki je zorel od štiri do šest mesecev, je na nalepki lahko tudi označba „mezzano“ (srednje star).
Za zorjeni sir „Asiago“, ki je zorel dlje kot deset mesecev, je na nalepki lahko tudi označba „vecchio“ (star).
Za zorjeni sir „Asiago“, ki je zorel dlje kot 15 mesecev, je na nalepki lahko tudi označba „stravecchio“ (zelo star).
Na nalepki je dovoljeno navesti, da ni bil uporabljen lizocim (E 1105).
Morebitne nalepke, žigi, sitotisk itn. z blagovnimi znamkami morajo vedno omogočiti popolno čitljivost zaščitnih znakov ZOP „Asiago“ (označenih z odtisnimi oblikovali) in indentifikacijskih kazeinskih ploščic na hlebcih sira „Asiago“.
4.9 Nacionalne zahteve: —
(1) Evropska komisija, Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja, Enota za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov, B-1049 Bruselj.
(2) Navedeni podatki veljajo za sir, proizveden iz toplotno obdelanega mleka.
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/28 |
Sporočilo francoske vlade glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)
(Obvestilo o zahtevku za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano dovoljenje „Permis de Juan de Nova Maritime Profond“)
(Besedilo velja za EGP)
(2006/C 321/09)
Družbi Marex Petroleum Corporation (dba Marex, Inc.) s sedežem na 11711 Memorial Drive, Suite 258, Texas 77024 Houston (Združene države Amerike) in Roc Oil Company Limited s sedežem na 1 Market Street, Level 14, Sydney 2000 NSW (Avstralija) sta 6. aprila 2006 zaprosili za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano „Permis de Juan de Nova Maritime Profond“, za obdobje petih let na nedoločeni površini približno 62 000 kvadratnih kilometrov, ki se nanaša na morsko dno, ki pripada izključni ekonomski coni francoskega otoka Juan de Nova.
Območje, ki ga pokriva dovoljenje, je omejeno:
— |
vzhodno od otoka z mejo med francosko ekonomsko cono in ekonomsko cono Madagaskarja, ki jo je treba določiti; |
— |
zahodno od otoka z mejo med francosko ekonomsko cono in ekonomsko cono Mozambika, ki jo je treba določiti. |
Predložitev zahtevkov in merila za dodelitev dovoljenja
Vlagatelji začetnih in konkurenčnih zahtevkov morajo izpolnjevati pogoje iz členov 3 in 4 spremenjenega odloka 95-427 z dne 19. aprila 1995 o rudarskih pravicah (Journal officiel de la République Française, 22.4.1995), ki ostaja v veljavi na podlagi člena 63 odloka 2006-648 z dne 2. junija 2006 o rudarskih pravicah in pravicah podzemnega skladiščenja.
Zainteresirane družbe lahko predložijo konkurenčni zahtevek v devetdesetih dneh od dneva objave tega obvestila v skladu s postopkom, povzetim v „Obvestilu o podelitvi rudarskih pravic za ogljikovodike v Franciji“, ki je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, str. 11, in določenim s spremenjenim odlokom 95-427 z dne 19. aprila 1995. Konkurenčni zahtevki se naslovijo na ministra, pristojnega za rudarstvo, na spodaj navedeni naslov.
Odločitve v zvezi z začetnim zahtevkom in konkurenčnimi zahtevki se sprejmejo na podlagi meril za dodelitev rudarskih pravic, določenih v členu 5 navedenega odloka, in sicer v dveh letih od datuma prejema začetnega zahtevka s strani francoskih organov in najpozneje 10. aprila 2008.
Pogoji in zahteve za izvajanje dejavnosti in njeno prenehanje
Vlagatelji se sklicujejo na člena 79 in 79.1 rudarskega zakonika in odlok št. 2006-649 z dne 2. junija 2006 o rudarskih dejavnostih, dejavnostih podzemnega skladiščenja ter nadzoru rudnikov in podzemnih skladišč (Journal officiel de la République française, 3.6.2006).
Dodatne informacije so na voljo pri Ministrstvu za gospodarstvo, finance in industrijo (Generalni direktorat za energetiko in surovine, Direktorat za energetske in mineralne vire, Urad za rudarsko zakonodajo), 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 [telefon: (33-1) 44 97 23 02, telefaks: (33-1) 44 97 05 70].
Zgoraj omenjene zakonske in druge določbe so na voljo na spletni strani:
http://www.legifrance.gouv.fr.
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/29 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št.. COMP/M.4441 — EN+/Glencore/Sual/UC Rusal)
(Besedilo velja za EGP)
(2006/C 321/10)
1. |
Komisija je 19. decembra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje UC Rusal Limited, novo ustanovljena hčerinska družba podjetja EN+ Group Limited („EN+“, Jersey), z delniškim in kapitalskim vložkom pridobi nadzor nad nekaterimi sredstvi in dejavnostmi podjetij Sual Partner Ltd („Sual assets“) in Glencore International („Glencore assets“) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4441 — EN+/Glencore/Sual/UC Rusal na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/30 |
Informacijski postopek — Tehnični predpisi
(Besedilo velja za EGP)
(2006/C 321/11)
Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov ter pravil, ki veljajo za storitve informacijske družbe. (UL št. L 204, 21.7.1998, str. 37; UL št. L 217, 5.8.1998, str. 18).
Obvestila o osnutkih tehničnih predpisov, ki jih prejme Komisija
Sklic (1) |
Naslov |
Zaključek trimesečnega obdobja mirovanja (2) |
2006/0620/F |
Tehnični podatki iz farmakopeje, ki so predmet ugotavljanja javnega mnenja |
26.2.2007 |
2006/0621/SI |
Pravilnik o pogojih, ki jih morajo izpolnjevati živila brez glutena ali živila z zelo nizko vsebnostjo glutena |
28.2.2007 |
2006/0622/F |
Dekret o varnosti določenega oblazinjenega pohištva |
28.2.2007 |
2006/0623/EE |
Zakon o embalaži in Zakon o spremembi Zakona o trošarinah na embalažo |
1.3.2007 |
2006/0624/PL |
Uredba ministra za gospodarstvo, ki spreminja uredbo o varnosti pri delu, vodenju prometa in specialistični požarni zaščiti v rudarskih obratih, v katerih se rudnine pridobiva iz globokih vrtin |
1.3.2007 |
2006/0625/PL |
Uredba ministra za gospodarstvo, ki spreminja Uredbo o varnosti pri delu, vodenju prometa ter specialistični požarni zaščiti v rudarskih obratih površinskega kopa, v katerih se pridobiva osnovne rudnine |
1.3.2007 |
2006/0626/F |
Osnutek odredbe o dostopnosti skupnih stanovanjskih stavb za invalidne osebe v času, ko v njih potekajo dela, in obstoječih stavb, kjer so zgrajena stanovanja s spremembo namembnosti |
2.3.2007 |
2006/0627/F |
Osnutek odredbe o dostopnosti obstoječih objektov, kjer se zbirajo ljudje, in obstoječih prostorov, odprtih za javnost, za invalidne osebe |
2.3.2007 |
2006/0628/D |
Dodatni tehnični pogodbeni pogoji – hidrotehnika (ZTV-W) za zavarovanje pobočja izkopa in dna (področje storitev 210), izdaja 2006 |
2.3.2007 |
2006/0629/CZ |
Uredba z dne … 2006, ki določa podrobnosti o označevanju in obarvanju izbranih mineralnih olj in podrobnosti o označevanju nekaterih drugih mineralnih olj |
2.3.2007 |
2006/0630/UK |
Uredba o prepovedi kajenja (označbe) (Severna Irska) 2007 |
2.3.2007 |
2006/0631/SI |
Zakon o soobstoju gensko spremenjenih rastlin z ostalimi kmetijskimi rastlinami |
5.3.2007 |
2006/0632/D |
Četrti zakon o spremembi Zakona o davku na motorna vozila |
|
2006/0633/B |
Osnutek besedila št. LISA 14b 2006-11 o reviziji Sporazuma o sodelovanju z dne 30. maja 1996 v zvezi s preprečevanjem in ravnanjem z odpadno embalažo in natančneje v zvezi z ukrepi, s katerimi se v nacionalno zakonodajo prenese Direktivo 2004/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004, ki spreminja Direktivo 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži |
|
2006/0634/S |
Upravne določbe Švedske uprave za ceste, ki spreminjajo Upravne določbe (VVFS 2004:43) o uporabi Evropskih standardov izračunavanja |
7.3.2007 |
2006/0635/NL |
Uredba državnega sekretarja za socialne zadeve in zaposlovanje, ki spreminja Uredbo o subvencijah Ministrstva za socialne zadeve in zaposlovanje o finančni podpori za delovno opremo |
|
2006/0636/NL |
Uredba o izvajanju olajšav za energetske investicije s Seznamom energetike 2007 |
|
2006/0637/CZ |
Osnutek uredbe, ki spreminja Uredbo št. 141/1997 Ur. l. o tehničnih zahtevah za proizvodnjo, skladiščenje in predelavo etilnega alkohola, kakor je bila spremenjena |
8.3.2007 |
2006/0638/F |
Odredba o tehničnih lastnostih nacionalnega alarmnega signala |
8.3.2007 |
2006/0639/CZ |
Osnutek zakona, ki spreminja Zakon št. 86/2002 Ur. l. o varstvu zraka |
8.3.2007 |
Komisija opozarja na sodbo, izdano dne 30. aprila 1996, v primeru „Varnost CIE“ (C-194/94 – ECR I, str. 2201), v kateri je Sodišče odločilo, da je treba 8. in 9. člena Direktive 98/34/ES (prej 83/189/EGS) razlagati tako, da se posamezniki lahko sklicujejo nanje na nacionalnih sodiščih, katera morajo odkloniti uporabo nacionalnega tehničnega predpisa, ki ni bil posredovan v skladu z Direktivo.
Navedena sodba potrjuje sporočilo Komisije z dne 1. oktobra 1986 (UL št. C 245, 1.10.1986, str. 4).
Zaradi kršitve obveznosti do obveščanja so zadevni tehnični predpisi neuporabljivi in torej neizvršljivi proti posameznikom.
Za več informacij o postopku obveščanja pišite na:
European Commission |
DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
B-1049 Brussels |
E-naslov: dir83-189-central@ec.europa.eu |
Glejte tudi spletno stran: http://ec.europa.eu/enterprise/tris/
Če potrebujete kakršnekoli nadaljnje informacije o teh obvestilih, se obrnite na spodaj navedene nacionalne službe:
SEZNAM NACIONALNIH SLUŽB, ODGOVORNIH ZA UPRAVLJANJE DIREKTIVE 98/34/ES
BELGIJA
BELNotif |
Qualité et Sécurité |
SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
NG III — 4ème étage |
Boulevard du Roi Albert II/16 |
B-1000 Bruxelles |
Ga. Pascaline Descamps |
Tel.: (32-2) 277 80 03 |
Faks: (32-2) 277 54 01 |
E-naslov: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
paolo.caruso@mineco.fgov.be |
Splošni e-naslov: belnotif@mineco.fgov.be |
Spletna stran: http://www.mineco.fgov.be |
ČEŠKA REPUBLIKA
Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
Gorazdova 24 |
P.O. BOX 49 |
CZ-128 01 Praha 2 |
G. Miroslav Chloupek |
Director of International Relations Department |
Tel.: (420) 224 907 123 |
Faks: (420) 224 914 990 |
E-naslov: chloupek@unmz.cz |
Ga. Lucie Růžičková |
Tel.: (420) 224 907 139 |
Faks: (420) 224 907 122 |
E-naslov: ruzickova@unmz.cz |
Splošni e-naslov: eu9834@unmz.cz |
Spletna stran: http://www.unmz.cz |
DANSKA
Erhvervs- og Byggestyrelsen |
(National Agency for Enterprise and Construction) |
Dahlerups Pakhus |
Langelinie Allé 17 |
DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE) |
G. Bjarne Bang Christensen |
Legal adviser |
Tel.: (45) 35 46 63 66 (direct) |
E-naslov: bbc@ebst.dk |
Ga. Birgit Jensen |
Principal Executive Officer |
Tel.: (45) 35 46 62 87 (direct) |
Faks: (45) 35 46 62 03 |
E-naslov: bij@ebst.dk |
Ga. Pernille Hjort Engstrøm |
Head of Section |
Tel.: (45) 35 46 63 35 (direct) |
E-naslov: phe@ebst.dk |
Vzajemni poštni nabiralnik za obvestilna sporočila: noti@ebst.dk |
Spletna stran: http://www.ebst.dk/Notifikationer |
NEMČIJA
Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
Referat EA3 |
Scharnhorststr. 34–37 |
D-10115 Berlin |
Ga. Christina Jäckel |
Tel.: (49-30) 20 14 63 53 |
Faks: (49-30) 20 14 53 79 |
E-naslov: infonorm@bmwa.bund.de |
Spletna stran: http://www.bmwa.bund.de |
ESTONIJA
Ministry of Economic Affairs and Communications |
Harju str. 11 |
EE-15072 Tallinn |
G. Karl Stern |
Executive Officer of Trade Policy Division |
EU and International Co-operation Department |
Tel.: (372) 625 64 05 |
Faks: (372) 631 30 29 |
E-naslov: karl.stern@mkm.ee |
Splošni e-naslov: el.teavitamine@mkm.ee |
Spletna stran: http://www.mkm.ee |
GRČIJA
Ministry of Development |
General Secretariat of Industry |
Mesogeion 119 |
GR-101 92 ATHENS |
Tel.: (30-210) 696 98 63 |
Faks: (30-210) 696 91 06 |
ELOT |
Acharnon 313 |
GR-111 45 ATHENS |
Ga. Evangelia Alexandri |
Tel.: (30-210) 212 03 01 |
Faks: (30-210) 228 62 19 |
E-naslov: alex@elot.gr |
Splošni e-naslov: 83189in@elot.gr |
Spletna stran: http://www.elot.gr |
ŠPANIJA
S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
Secretaría de Estado para la Unión Europea |
Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
Torres „Ágora“ |
C/ Serrano Galvache, 26-4a |
E-20033 Madrid |
G. Angel Silván Torregrosa |
Tel.: (34-91) 379 83 32 |
Ga. Esther Pérez Peláez |
Strokovna svetovalka |
E-naslov: esther.perez@ue.mae.es |
Tel.: (34-91) 379 84 64 |
Faks: (34-91) 379 84 01 |
Splošni e-naslov: d83-189@ue.mae.es |
FRANCIJA
Délégation interministérielle aux normes |
Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
DiGITIP 5 |
12, rue Villiot |
F-75572 Paris Cedex 12 |
Ga. Suzanne Piau |
Tel.: (33-1) 53 44 97 04 |
Faks: (33-1) 53 44 98 88 |
E-naslov: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
Ga. Françoise Ouvrard |
Tel.: (33-1) 53 44 97 05 |
Faks: (33-1) 53 44 98 88 |
E-naslov: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
Splošni e-naslov: d9834.france@industrie.gouv.fr |
IRSKA
NSAI |
Glasnevin |
Dublin 9 |
Ireland |
G. Tony Losty |
Tel.: (353-1) 807 38 80 |
Faks: (353-1) 807 38 38 |
E-naslov: tony.losty@nsai.ie |
Spletna stran: http://www.nsai.ie |
ITALIJA
Ministero dello sviluppo economico |
Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
Via Molise 2 |
I-00187 Roma |
G. Vincenzo Correggia |
Tel.: (39-6) 47 05 22 05 |
Faks: (39-6) 47 88 78 05 |
E-naslov: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
G. Enrico Castiglioni |
Tel.: (39-6) 47 05 26 69 |
Faks: (39-6) 47 88 78 05 |
E-naslov: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
Splošni e-naslov: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
Spletna stran: http://www.attivitaproduttive.gov.it |
CIPER
Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
13-15, A. Araouzou street |
CY-1421 Nicosia |
Tel.: (357) 22 40 93 10 |
Faks: (357) 22 75 41 03 |
G. Antonis Ioannou |
Tel.: (357) 22 40 94 09 |
Faks: (357) 22 75 41 03 |
E-naslov: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
Splošni e-naslov: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
Spletna stran: http://www.cys.mcit.gov.cy |
LATVIJA
Ministry of Economics of Republic of Latvia |
Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
SOLVIT Coordination Centre |
55, Brīvības Street |
LV-1519 Riga |
Reinis Berzins |
Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
Tel.: (371) 701 32 30 |
Faks: (371) 728 08 82 |
Zanda Liekna |
Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
Tel.: (371) 701 32 36 |
Tel.: (371) 701 30 67 |
Faks: (371) 728 08 82 |
E-naslov: zanda.liekna@em.gov.lv |
Splošni e-naslov: notification@em.gov.lv |
LITVA
Lithuanian Standards Board |
T. Kosciuskos g. 30 |
LT-01100 Vilnius |
Ga. Daiva Lesickiene |
Tel.: (370) 52 70 93 47 |
Faks: (370) 52 70 93 67 |
E-naslov: dir9834@lsd.lt |
Spletna stran: http://www.lsd.lt |
LUKSEMBURG
SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
L-2010 Luxembourg |
G. J.P. Hoffmann |
Tel.: (352) 46 97 46 1 |
Faks: (352) 22 25 24 |
E-naslov: see.direction@eg.etat.lu |
Spletna stran: http://www.see.lu |
MADŽARSKA
Hungarian Notification Centre |
Ministry of Economy and Transport |
Industrial Department |
Budapest |
Honvéd u. 13-15. |
H-1880 |
G. Zsolt Fazekas |
Leading Councillor |
E-naslov: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
Tel.: (36-1) 374 28 73 |
Faks: (36-1) 473 16 22 |
E-naslov: notification@gkm.gov.hu |
Spletna stran: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |
MALTA
Malta Standards Authority |
Level 2 |
Evans Building |
Merchants Street |
VLT 03 |
MT-Valletta |
Tel.: (356) 21 24 24 20 |
Tel.: (356) 21 24 32 82 |
Faks: (356) 21 24 24 06 |
Ga. Lorna Cachia |
E-naslov: lorna.cachia@msa.org.mt |
Splošni e-naslov: notification@msa.org.mt |
Spletna stran: http://www.msa.org.mt |
NIZOZEMSKA
Ministerie van Financiën |
Belastingsdienst/Douane Noord |
Team bijzondere klantbehandeling |
Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
Engelse Kamp 2 |
Postbus 30003 |
9700 RD Groningen |
Nederland |
G. Ebel van der Heide |
Tel.: (31-50) 523 21 34 |
Ga. Hennie Boekema |
Tel.: (31-50) 523 21 35 |
Ga. Tineke Elzer |
Tel.: (31-50) 523 21 33 |
Faks: (31-50) 523 21 59 |
Splošni e-naslov: |
Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |
AVSTRIJA
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
Abteilung C2/1 |
Stubenring 1 |
A-1010 Wien |
Ga. Brigitte Wikgolm |
Tel.: (43-1) 711 00 58 96 |
Faks: (43-1) 715 96 51 ali (43-1) 712 06 80 |
E-naslov: not9834@bmwa.gv.at |
Spletna stran: http://www.bmwa.gv.at |
POLJSKA
Ministry of Economy |
Department for Economic Regulations |
Plac Trzech Krzyży 3/5 |
PL-00-507 Warszawa |
Ga. Barbara H. Kozłowska |
Tel.: (48-22) 693 54 07 |
Faks: (48-22) 693 40 25 |
E-naslov: barbara.kozlowska@mg.gov.pl |
Ga. Agata Gągor |
Tel.: (48-22) 693 56 90 |
Splošni e-naslov: notyfikacja@mg.gov.pl |
PORTUGALSKA
Instituto Portugês da Qualidade |
Rua Antonio Gião, 2 |
P-2829-513 Caparica |
Ga. Cândida Pires |
Tel.: (351-21) 294 82 36 ali 81 00 |
Faks: (351-21) 294 82 23 |
E-naslov: c.pires@mail.ipq.pt |
Splošni e-naslov: not9834@mail.ipq.pt |
Spletna stran: http://www.ipq.pt |
SLOVENIJA
SIST – Slovenian Institute for Standardization |
Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
Šmartinska 140 |
SLO-1000 Ljubljana |
Ga. Vesna Stražišar |
Tel.: (386-1) 478 30 41 |
Faks: (386-1) 478 30 98 |
E-mail: contact@sist.si |
SLOVAŠKA
Ga. Kvetoslava Steinlova |
Direktorica oddelka za evropsko integracijo, |
Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
Stefanovicova 3 |
SK-814 39 Bratislava |
Tel.: (421-2) 52 49 35 21 |
Faks: (421-2) 52 49 10 50 |
E-naslov: steinlova@normoff.gov.sk |
FINSKA
Kauppa-ja teollisuusministeriö |
(Ministry of Trade and Industry) |
Naslov za obiskovalce: |
Aleksanterinkatu 4 |
FIN-00171 Helsinki |
in |
Katakatu 3 |
FIN-00120 Helsinki |
Poštni naslov: |
PO Box 32 |
FIN-00023 Government |
Ga. Leila Orava |
Tel.: (358-9) 16 06 46 86 |
Faks: (358-9) 16 06 46 22 |
E-naslov: leila.orava@ktm.fi |
Ga. Katri Amper |
Tel.: (358-9) 16 06 46 48 |
Splošni e-naslov: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
Spletna stran: http://www.ktm.fi |
ŠVEDSKA
Kommerskollegium |
(National Board of Trade) |
Box 6803 |
Drottninggatan 89 |
S-113 86 Stockholm |
Ga. Kerstin Carlsson |
Tel.: (46-8) 690 48 82 ali (46-8) 690 48 00 |
Faks: (46-8) 690 48 40 ali (46-8) 30 67 59 |
E-naslov: kerstin.carlsson@kommers.se |
Splošni e-naslov: 9834@kommers.se |
Spletna stran: http://www.kommers.se |
ZDRUŽENO KRALJESTVO
Department of Trade and Industry |
Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
151 Buckingham Palace Road |
London SW1 W 9SS |
United Kingdom |
G. Philip Plumb |
Tel.: (44-20) 72 15 14 88 |
Faks: (44-20) 72 15 13 40 |
E-naslov: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
Splošni e-naslov: 9834@dti.gsi.gov.uk |
Spletna stran: http://www.dti.gov.uk/strd |
EFTA — ESA
EFTA Surveillance Authority |
Rue Belliard 35 |
B-1040 Bruxelles |
Ga. Adinda Batsleer |
Tel.: (32-2) 286 18 61 |
Faks: (32-2) 286 18 00 |
E-naslov: aba@eftasurv.int |
Ga. Tuija Ristiluoma |
Tel.: (32-2) 286 18 71 |
Faks: (32-2) 286 18 00 |
E-naslov: tri@eftasurv.int |
Splošni e-naslov: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
Spletna stran: http://www.eftasurv.int |
EFTA |
Goods Unit |
EFTA Secretariat |
Rue Joseph II 12-16 |
B-1000 Bruxelles |
Ga.Kathleen Byrne |
Tel.: (32-2) 286 17 49 |
Faks: (32-2) 286 17 42 |
E-naslov: kathleen.byrne@efta.int |
Splošni e-naslov: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
Spletna stran: http://www.efta.int |
TURČIJA
Undersecretariat of Foreign Trade |
General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
Inönü Bulvari no 36 |
TR-06510 |
Emek — Ankara |
G. Mehmet Comert |
Tel.: (90-312) 212 58 98 |
Faks: (90-312) 212 87 68 |
E-naslov: comertm@dtm.gov.tr |
Spletna stran: http://www.dtm.gov.tr |
(1) Leto – registracijska številka – država članica izvora.
(2) Obdobje, v katerem se osnutka ne sme sprejeti.
(3) Ni obdobja mirovanja, ker Komisija sprejme razloge za nujni sprejem, na katere se sklicuje država članica, ki pošlje obvestilo.
(4) Ni obdobja mirovanja, ker ukrep zadeva tehnične specifikacije ali druge zahteve ali pravila o storitvah, povezanih z davčnimi ali finančnimi ukrepi, v skladu s tretjo alineo drugega odstavka člena 1(11) Direktive 98/34/ES.
(5) Informacijski postopek zaključen.
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/36 |
Obvestilo Komisije na podlagi člena 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92
Sprememba obveznosti javne službe za nekatere redne zračne prevoze v Španiji
(Besedilo velja za EGP)
(2006/C 321/12)
Španska vlada se je odločila, da uporabi določbe člena 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 in spremeni obveznosti javne službe, ki so bile uvedene za izvajanje rednih zračnih prevozov na Kanarskih otokih in objavljene v UL C 255 z dne 21. oktobra 2006.
Referenčna cena je določena za enosmerni let na posamezni progi:
a) |
Gran Canaria — Tenerife Norte: 53 EUR |
b) |
Gran Canaria — Tenerife Sur: 53 EUR |
c) |
Gran Canaria — Fuerteventura: 61 EUR |
d) |
Gran Canaria — El Hierro: 89 EUR |
e) |
Gran Canaria — Lanzarote: 68 EUR |
f) |
Gran Canaria — La Palma: 83 EUR |
g) |
Tenerife Norte — Fuerteventura: 84 EUR |
h) |
Tenerife Norte — El Hierro: 61 EUR |
i) |
Tenerife Norte — Lanzarote: 89 EUR |
j) |
Tenerife Norte — La Palma: 56 EUR |
k) |
La Palma — Lanzarote: 89 EUR |
l) |
Gran Canaria — La Gomera: 83 EUR |
m) |
Tenerife Norte — La Gomera: 61 EUR |
Ostale zahteve glede obveznosti javne službe, objavljene v UL C 255 z dne 21. oktobra 2006, ostajajo nespremenjene.
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/37 |
Predhodna priglasitev koncentracije
(Zadeva št. COMP/M.4484 — Danske Bank/Sampo Bank)
(Besedilo velja za EGP)
(2006/C 321/13)
1. |
Komisija je 15. decembra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Danske Bank A/S („Danske Bank“, Danska) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Sampo Bank plc („Sampo Bank“, Finska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
2. |
Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
|
3. |
Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
4. |
Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije. Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4484 — Danske Bank/Sampo Bank na naslov:
|
(1) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.
Evropski nadzornik za varstvo podatkov
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/38 |
Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatska in konzularna predstavništva glede uvedbe biometričnih podatkov, vključno z določbami o organizaciji sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma (COM (2006) 269 konč.) — 2006/0088 (COD)
(2006/C 321/14)
EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE —
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,
ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in zlasti člena 8 Listine,
ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ter zlasti člena 41 Uredbe,
ob upoštevanju prošnje Komisije za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, prejete 19. junija 2006 —
SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:
1. UVOD
Predlagana Uredba ima dva glavna cilja, oba v luči izvajanja vizumskega informacijskega sistema:
— |
vzpostaviti pravno podlago za države članice, da prosilcem za vizum odvzamejo biometrične identifikatorje; |
— |
vzpostaviti pravni okvir za organizacijo konzularnih uradov držav članic, zlasti z organizacijo morebitnega sodelovanja med državami članicami pri obdelavi prošenj za vizum. |
Oba cilja postavljata več vprašanj glede varstva podatkov; čeprav sta del istega zakonodajnega predloga, sta obravnavana v ločenih odstavkih.
Predlog v sedanji obliki je namenjen spremembi Skupnih konzularnih navodil (Common Consular Instructions – CCI). Navodila je sprejel izvršni odbor, vzpostavljen s Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985. Ker so navodila del schengenskega pravnega reda, so se v zakonodajo EU zajela s protokolom, priloženim k Amsterdamski pogodbi, od takrat pa so se večkrat spremenila. Veliko sprememb je še vedno zaupnih, Skupna konzularna navodila pa so bila objavljena leta 2000. Vsebinsko so predvsem priročnik s praktičnimi pravili glede izdaje vizumov za kratkoročno prebivanje. Vsebujejo določbe o obravnavanju prošenj, postopku odločanja, načinu izpolnjevanja vizumskih nalepk idr.
2. ZBIRANJE BIOMETRIČNIH IDENTIFIKATORJEV
2.1. Uvodna pripomba: posebna narava biometričnih podatkov
V skladu s predlogom o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) (1) z dne 28. decembra 2004 bodo države članice v VIS uvedle prstne odtise in fotografije kot biometrične identifikatorje za namen preverjanja in (ali) identifikacije. Obstoječi predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Skupnih konzularnih navodil naj bi vzpostavil pravno podlago za zbiranje biometričnih identifikatorjev.
ENVP je mnenje o predlogu o VIS podal 23. marca 2005 (2). V tem mnenju je poudaril, kako pomembno je obdelavo biometričnih podatkov zavarovati z vsemi potrebnimi zaščitnimi ukrepi, saj imajo ti podatki posebne značilnosti (3):
„Uporaba biometričnih podatkov v informacijskih sistemih je zmeraj pomembna izbira, zlasti ko sistem zadeva tako ogromno število posameznikov. Biometrični podatki (…) nepreklicno spremenijo odnos med telesom in identiteto s tem, da značilnosti človeškega telesa prilagodijo v ‚strojno čiitljivo obliko‘ in za nadaljnjo uporabo. Tudi čie človeško oko ne zna prebrati biometričnih značilnosti, jih je z ustreznimi orodji moč prebrati in uporabiti kadar koli in kjer koli se oseba nahaja.“
Ker je področje biometričnih podatkov tako občutljivo, je ENVP prepričan, da bi se morala obveznost uporabe takih podatkov vpeljati šele po celoviti oceni s tem povezanih tveganj v skladu s postopkom, ki bi v celoti zagotavljal demokratični nadzor. To so ključne opombe, ki jih je ENVP izpostavil po preučitvi obstoječega predloga.
2.2. Ozadje predloga
Zaradi ozadja, ob katerem je bil predlog pripravljen, je zadeva še bolj občutljiva. Predlog uredbe je treba upoštevati v povezavi z razvojem drugih obširnih sistemov informacijske tehnologije in splošnega nagibanja k večji interoperabilnosti med informacijskimi sistemi. To je navedeno v sporočilu Komisije z dne 24. novembra 2005 o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev (4).
Zato bo odločitev, sprejeta v določenem okviru za dosego določenega namena, verjetno vplivala na razvoj in uporabo drugih sistemov, vzpostavljenih v druge namene. Zlasti biometrični podatki (ki bi najverjetneje zajemali podatke, zbrane za izvajanje vizumske politike) bi se lahko – ko bi bili enkrat na voljo – uporabljali v različnih okvirih kar bi lahko zadevalo tako okvir SIS kot najverjetneje tudi Europol in FRONTEX.
2.3. Obveznost zagotavljanja prstnih odtisov
V obrazložitvenem memorandumu obstoječega predloga je navedeno: „Ker bo jemanje biometričnih identifikatorjev odslej del postopka za pridobitev vizumov, je treba spremeniti Skupna konzularna pravila, da se ustvari pravna podlaga za ta ukrep.“
ENVP nasprotuje odločitvi zakonodajalca, da določbe o tem, ali se bodo nekateri posamezniki ali skupine posameznikov izvzeli iz obveznosti zagotavljanja prstnih odtisov, vključi v Skupna konzularna navodila namesto v samo uredbo. Prvič, te določbe pomembno vplivajo na zasebno življenje številnih posameznikov, zato bi jih bilo treba obravnavati v okviru temeljnih zakonodajnih aktov in ne navodil, ki so pretežno tehničnega značaja. Drugič, zaradi jasnosti pravnega sistema bi bilo bolj zaželeno, da bi se to zadevo obravnavalo v besedilu, ki tudi vzpostavlja sam informacijski sistem.
(a) |
Najprej je priprava pravne podlage za obvezen odvzem prstnih odtisov in biometričnih identifikatorjev veliko več kot le tehnična zadeva, saj pomembno vpliva na zasebno življenje zadevnih posameznikov. Zlasti odločitev o najnižji in/ali najvišji starosti za odvzem prstnih odtisov je politična – in ne zgolj tehnična. Zato ENVP predlaga, naj se to zadevo in zlasti tiste njene vidike, ki so nad tehničnimi, obravnava v temeljnem besedilu (predlog o VIS), ne pa v priročniku z navodili o predvsem tehničnih in praktičnih vidikih vizumskega postopka (5). V tem pogledu je primerno opozoriti tudi na zahteve Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter s tem povezano sodno prakso. V skladu s členom 8(2) navedene Konvencije je vsako vmešavanje s strani javne oblasti v izvrševanje pravice do zasebnega življenja dovoljeno le, če je to „določeno z zakonom“ in „nujno v demokratični družbi“ za zaščito pomembnih interesov. V sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice so ti pogoji vodili v dodatne zahteve na področju kakovosti pravne podlage za vmešavanje (omogočiti se mora v dostopni zakonodaji ter biti predvidljiva), sorazmernosti vseh ukrepov ter potrebe po ustreznih zaščitnih ukrepih za preprečevanje zlorabe. Tukaj opisan postopen pristop k zakonodaji ne zagotavlja, da bo ta jasna in dostopna; poleg tega se lahko sprašujemo, če so jasna in dostopna Skupna konzularna navodila. Spraševali bi se lahko tudi o nekaterih vidikih postopka za (morebitne) prihodnje spremembe tega besedila. V vsakem primeru bi se moralo zagotoviti, da se tako pomemben sklep ne bi mogel spremeniti brez postopka, ki je primerno pregleden in poteka ob demokratičnem posvetovanju. |
(b) |
Drugo vprašanje zadeva jasnost pravnega sistema. V obrazložitvenem memorandumu predloga ni pojasnjeno, zakaj se za zbiranje in obdelavo biometričnih identifikatorjev zahtevata različni pravni podlagi. V predlogu je navedeno, da „predlog obravnava zbiranje biometričnih podatkov, medtem ko predlog VIS obravnava prenos in izmenjavo podatkov.“ (6) Vendar pa s stališča varstva podatkov obdelava osebnih podatkov zajema tudi njihovo zbiranje. Ureditveni ukrepi na področju podobnih dejavnosti v različnih pravnih besedilih lahko škodujejo jasnosti sistema. To predstavlja težavo za osebe, na katere se podatki nanašajo (in ta predlog bo učinkoval nanje), pa tudi glede demokratičnega pregleda sistema. Zmeraj težje je ohraniti celoten pregled nad zadevnim področjem, saj različni zakonodajni instrumenti urejajo obdelavo podatkov, ki je v osnovi zmeraj ista. |
2.4. Izvzetje iz odvzema prstnih odtisov
Ta pomislek se dobro odraža pri vprašanju kategorij oseb, izvzetih iz obveze zagotavljanja prstnih odtisov, zlasti glede najmlajših otrok.
Sprejemljivost odvzema prstnih odtisov najmlajšim otrokom bi bilo treba obravnavati ob upoštevanju namena samega VIS. Povedano drugače: obvezno jemanje biometričnih identifikatorjev od nekaterih kategorij oseb ali izvzetje teh kategorij iz navedene obveznosti mora biti ukrep, sorazmeren v okviru vizumske politike in s tem povezanih ciljev, kot so navedeni v predlogu o VIS. To sorazmernost bi bilo treba oceniti v demokratičnem postopku.
Prav tako bi se jo moralo oceniti ob upoštevanju načrtovane uporabe teh prstnih odtisov, kakor je opisana v predlogu o VIS. Biometrični podatki se bodo uporabili za namene preverjanja ali identifikacije: določen biometrični podatek se bi lahko opredelil kot tehnično primeren za prvo in neprimeren za drugo. Obdelava prstnih odtisov otrok, mlajših od 14 let, se ponavadi šteje kot zanesljiva le za namen preverjanja. To bi lahko vplivalo na analizo tega predloga, a spet je treba za to potrebne elemente iskati v predlogu o VIS (in še niso točno določeni).
ENVP na koncu toplo priporoča, da se izvzetja iz odvzema biometričnih podatkov v uredbi o VIS zaradi jasnosti in usklajenosti natančno uredijo. Ureditev zbiranja biometričnih identifikatorjev, v tem primeru zlasti prstnih odtisov, bi morali jemati v sklopu glavnega zakonodajnega instrumenta in jo v glavnem dokumentu tudi obravnavati.
2.5. Starost prosilcev za vizum
Predlog navaja, da bodo iz obveze odvzema prstnih odtisov izvzeti le otroci, mlajši od šestih let. To je povezano s številnimi vprašanji, in sicer ne glede na to, ali bo vsebovano v predlogu o VIS ali Skupnih konzularnih navodil.
Prvič je ENVP mnenja, da posplošen odvzem prstnih odtisov od otrok ne more biti zgolj tehnična zadeva in bi se mu v primernih institucijah morala posvetiti tehtna demokratična razprava. Odločitev take vrste ne bi smela temeljiti le na tehnični izvedljivosti, temveč tudi – in to najmanj – na koristi, ki bi jo predstavljala pri izvajanju VIS. Z izjemo zelo redkih držav članic pa trenutno o tej zadevi nikjer ni opaziti javne debate, kar ENVP močno obžaluje.
Naj tudi spomnimo, da se je VIS načeloma vzpostavil zaradi olajševanja vizumskih postopkov za osebe, ki potujejo v dobri veri, tj. večina potujočih. Zato bi bilo treba upoštevati ergonomske vidike in uporabnost (7). Uporaba biometričnih identifikatorjev v postopku za pridobitev vizumov ali pri mejnih kontrolah ne bi smela pomeniti pretirano oteženega spoštovanja vizumskih postopkov za otroke.
Poleg tega je treba spomniti, da so vsi sistemi biometričnih identifikatorjev tehnično nepopolni. Znanstvena literatura ne podaja verodostojnih dokazov za to, da bi odvzem prstnih odtisov pri otrocih do 14. leta starosti lahko zagotovil zanesljivo identifikacijo. Izkušnje za veliko prebivalstva so se doslej pridobile le na podlagi sistema Eurodac in sistema za obiske ZDA (US-Visit). Zanimivo je, da oba navedena sistema uporabljata prstne odtise za otroke, starejše od 14 let. Odvzem prstnih odtisov pri otrocih pod to starostjo bi morale znanstveno podpreti študije, ki bi dokazale zadevno ustreznost in uporabnost v okviru tako obširne zbirke podatkov, kot je VIS.
V vsakem primeru pa bi bilo priporočljivo, prstne odtise najmlajših otrok uporabljati za primerjave na podlagi posameznih odtisov in ne za primerjave enega odtisa proti mnogim. To bi bilo treba izrecno urediti.
Razen tega večina zgoraj navedenih pripomb ne zadeva le otrok, temveč tudi starejše osebe. Ustreznost in uporabnost prstnih odtisov sta v obratnem sorazmerju s staranjem ljudi (8), ob čemer so zlasti pomembni ergonomski vidiki in uporabnost.
2.6. Fotografije
Zgoraj navedeno velja tudi za fotografije, za katere niti v zadevnem predlogu, niti v predlogu o VIS ni predvidena starostna meja. Vprašamo pa se lahko, ali so fotografije otrok iz časa, preden otroci pridobijo odrasle poteze, resnično uporabne za namene identifikacije oz. preverjanja.
Za sporno bi se lahko izkazala obrazna razpoznava (tako avtomatska, predvidena za prihodnost, ali tista, ki jo opravi človek), temelječa na referenčnih fotografijah, starih nekaj let. Tudi če bi tehnologija obrazne razpoznave znatno napredovala, je malo verjetno, da bi bila programska oprema v bližnji prihodnosti sposobna razpoznati učinke odraščanja na otrokovem obrazu. Zato bi bilo treba v Uredbi o VIS pojasniti, da se lahko fotografije uporabljajo le kot element podpore pri preverjanju ali identifikaciji posameznikov, dokler tehnologija obrazne razpoznave ni dovolj zanesljiva, ob čemer naj se upošteva, da bo to najbrž veljalo za otroke šele v oddaljeni prihodnosti.
ENVP pri obeh navedenih biometričnih identifikatorjih v splošnem priporoča resno obravnavo vprašanja, ali prednosti (boj proti nezakonitemu priseljevanju in tihotapljenju otrok) prevladajo nad negativnimi vidiki, navedenimi zgoraj.
2.7. Druge izjeme
Predlog navaja, da so iz obveze odvzema prstnih odtisov izvzeti prosilci „pri katerih je jemanje prstnih odtisov fizično nemogoče“.
ENVP je v mnenju o predlogu o VIS že poudaril, da je v tem položaju mnogo oseb: kar za 5 % vsega prebivalstva naj bi veljala nezmožnost registracije. Pri zbirki podatkov z 20 milijoni vnosov letno bi to pomenilo, da bi lahko pri do milijonu primerov letno prišlo do težav z registracijo. To bi bilo treba pri analizi tega predloga vsekakor upoštevati. Poleg tega je ENVP vztrajal na potrebi po učinkovitih nadomestnih postopkih:
„Nadomestni postopki bi morali imeti možnost vključitve nujno potrebnih nadzornih ukrepov za vpeljavo biometričnih podatkov, ker do njih nimajo vsi dostopa in ker niso povsem natančni. Takšne postopke bi bilo treba vpeljati ter uporabljati, da bi spoštovali dostojanstvo ljudi, ki so bili pri postopku vpisa neuspešni, in da nanje ne bi prenesli bremena nepopolnosti sistema.“
Predlagana uredba v takih primerih omogoča omembo možnosti „se ne uporablja“, kar se vsekakor pozdravlja. Kljub vsemu pa bi se bilo bati, da bi lahko nezmožnost za registracijo vodila do lažje zavrnitve vizuma. Ni sprejemljivo, da zelo visok odstotek nezmožnosti za registracijo vodi do zavrnitve vizumov.
Zato bi bilo treba v Uredbo o VIS dodati določbo, ki bi zagotavljala, da nezmožnost za registracijo ne pomeni avtomatično negativnega mnenja o izdaji vizuma. Poleg tega bi bilo treba posebno pozornost nameniti poročanju, ki ga za obravnavanje te zadeve predvideva Uredba o VIS: treba je spremljati številne zavrnitve vizumov, povezane s fizično nezmožnostjo za registracijo.
3. ZUNANJE IZVAJANJE VLOG ZA IZDAJO VIZUMA
Predlog omogoča več mehanizmov sodelovanja, da bi olajšali obremenitve za države članice (med drugim zaradi stroškov nabave in vzdrževanja opreme):
— |
kolokacija: osebje iz ene ali več držav članic obdela vlogo (in biometrične identifikatorje), ki je bila vložena na diplomatsko ali konzularno predstavništvo kake druge države članice, s katero si tudi delijo opremo; |
— |
Skupni zajemni centri: osebje diplomatskih predstavništev ene ali več držav članic je združeno v eni sami stavbi, da lahko sprejema na zadevne države naslovljene vloge za vizume (vključno z biometričnimi identifikatorji); |
— |
poleg tega predlog predvideva, da lahko sprejem obrazca za vlogo in odvzem biometričnih identifikatorjev izvede zunanji ponudnik storitev (to je očitno zadnja možnost držav članic, ki ne morejo uporabiti nobene od zgornjih možnosti, čeprav to ni popolnoma pojasnjeno). |
Predlog obširno zagotavlja, da so lahko izbrani le zanesljivi zunanji ponudniki storitev in da morajo biti ti ponudniki sposobni sprejeti vse potrebne ukrepe za zaščito podatkov pred „naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo, spreminjanjem, nepooblaščenim razkritjem ali dostopom (…)“ (člen 1.B.2 zadevnega predloga).
ENVP je zadovoljen, da je navedena določba oblikovana pazljivo in ob upoštevanju zahtev varstva podatkov. Vendar pa ima dejstvo, da prošnje za vizume v tretjih državah obdelujejo zunanji ponudniki storitev, številne posledice za varstvo podatkov, zbranih za izdajo vizumov, ki so včasih lahko zelo občutljive narave.
ENVP zlasti izpostavlja:
— |
lahko se izkaže za zelo težavno, morda celo nemogoče, da bi preverjali ozadje uslužbencev, in sicer zaradi zakonodaje ali prakse v zadevni tretji državi; |
— |
prav tako morda ne bo možno sankcionirati uslužbencev kakega zunanjega ponudnika storitev, ki bi kršili zakonodajo o zasebnosti, tudi če se lahko za glavnega izvajalca uporabijo pogodbene sankcije; |
— |
morda zadevno zasebno podjetje zaradi posledic političnih nemirov ali sprememb ne bo sposobno izpolniti svojih obveznosti glede varnosti obdelave; |
— |
morda bi bilo težko vzpostaviti učinkovit nadzor, ki pa bi bil zaradi zunanjih sodelavcev še toliko bolj potreben. |
Zato bi morala vsaka pogodba z zunanjimi ponudniki storitev vsebovati potrebne varovalne ukrepe za zagotavljanje spoštovanja zahtev varstva podatkov, vključno z zunanjimi revizijami, rednimi pregledi na kraju samem, poročanjem ter mehanizmi za zagotavljanje odgovornosti izvajalca v primeru kršitve ureditev o zasebnosti, ki naj vsebujejo obvezo o nadomestilu posameznikom, ki so utrpeli škodo zaradi dejanja ponudnika storitve.
Poleg teh pomislekov bi se morali zavedati še pomembnejšega dejstva, in sicer, da države članice ne bodo mogle zagotavljati varstva podatkov, ki jih obdeluje zunanji ponudnik storitev (ali podatkov, obdelanih v Skupnih zajemnih centrih, kadar to poteka v stavbi izven diplomatskih prostorov) v primeru morebitne intervencije (npr. preiskava ali zaseg) s strani javnih organov države izvora prosilca za vizum (9).
Za zunanje ponudnike storitev bo navsezadnje kljub vsem ostalim pogodbenim določbam veljala nacionalna zakonodaja v tretji državi, kjer so registrirani. Da to tveganje ni zgolj teoretično, dokazujejo nedavni dogodki v zvezi z dostopom organov določene tretje države do finančnih podatkov, ki jih je obdelalo podjetje iz EU. To bi poleg vsega lahko pomenilo tudi veliko tveganje za zadevne posameznike v nekaterih tretjih državah, ki bi (za namene političnega nadzora nad nasprotniki in disidenti) želele izvedeti, kateri od njihovih državljanov so zaprosili za vizum. Osebje v zasebnem podjetju, ponavadi verjetno lokalno osebje, se ne bi bilo sposobno upreti pritisku vlade ali organov kazenskega pregona držav izvora prosilcev, ki bi od njih zahtevali podatke.
To je velika pomanjkljivost tega sistema v primerjavi s primerom, da se podatki obdelujejo v prostorih konzularnega ali diplomatskega predstavništva. V tem primeru bi bili podatki zavarovani v skladu z Dunajsko konvencijo o diplomatskih odnosih z dne 18. aprila 1961. Člen 21 te konvencije navaja:
„Prostori misije so nedotakljivi. Zastopniki države prejemnice imajo dostop vanje le z dovoljenjem vodje predstavništva. (…) Prostori predstavništva, njihova oprema in druga pripadajoča sredstva, kakor tudi prevozna sredstva, ne smejo biti predmet preiskav, zasegov, zaplemb ali izvršb.“
Poleg tega bi se za tovrstno obdelavo osebnih podatkov v skladu s členom 4(1)(b) Direktive 95/46/ES izrecno uporabljale nacionalne določbe o izvajanju Direktive, ki omogočajo večjo zaščito.
Zato je očitno edini učinkovit način za zaščito podatkov v zvezi s prosilci za vizume in njihovimi poroki (državljani ali podjetji EU), da se jim zagotovi varstvo v skladu z Dunajsko konvencijo. To pomeni, da bi se morali podatki obdelovati v prostorih, ki so pod diplomatsko zaščito. To državam članicam ne bi preprečevalo, da obdelave prošenj za vizum ne bi predale zunanjim izvajalcem, vendar pa morajo zunanji izvajalci svoje dejavnosti izvajati v prostorih diplomatskega predstavništva. Enako velja tudi za Skupne zajemne centre.
ENVP zato močno odsvetuje možnost, da bi obdelavo podatkov poverili zunanjemu ponudniku storitev, kakor se predvideva v točki 15 predloga, nova točka 1.B.1.b). Sprejemljive možnosti v zvezi s tem so:
— |
zunanje izvajanje obdelave vlog za vizume s strani zasebnega podjetja, kolikor se nahaja v poslopju, zaščitenem v skladu z diplomatskim statusom; |
— |
zunanje izvajanje zagotavljanja podatkov, in sicer s strani telefonskega centra, kakor je določeno v predlagani točki 1.B.1.a). |
4. ZAKLJUČEK
ENVP pozdravlja dejstvo, da se bo ta predlog o spremembi Skupnih konzularnih navodil sprejel s postopkom soodločanja, kar bo okrepilo demokratičen pregled na področju, kjer ga zagotovo primanjkuje.
Glede vsebine predloga ENVP priporoča:
— |
izvzetja iz obveze odvzema prstnih odtisov bi se morala obravnavati v Uredbi o VIS in ne v Skupnih konzularnih navodilih, saj bi tako zagotovili jasnost in usklajenost tega sistema; |
— |
starostne omejitve za odvzem prstnih odtisov in fotografije bi se morale pazljivo preučiti, ob čemer bi morali upoštevati vidike izvedljivosti in pomisleke glede etike, pripravnosti in ustreznosti; |
— |
fotografije ne bi smele veljati za samostojno metodo identifikacije, temveč naj bi se uporabljale le kot element podpore; |
— |
zunanje izvajanje obdelave prošenj za vizume s strani zasebnega podjetja bi bilo sprejemljivo le v povezavi s krajem pod diplomatsko zaščito, če temelji na pogodbenih klavzulah, ki zagotavljajo pregled in odgovornost izvajalca. |
V Bruslju, 27. oktobra 2006
Peter HUSTINX
Evropski nadzornik za varstvo podatkov
(1) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje med državami članicami (KOM(2004) 835 konč.), ki ga je 28. decembra 2004 predložila Komisija.
(2) Mnenje z dne 23. marca 2005 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje med državami članicami, UL C 181, 23.7.2005, str.13.
(3) „[Biometrični] podatki nudijo skoraj popolno razločevanje, kar pomeni, da ima vsak posameznik edinstvene biometrične podatke. Ti se v teku življenja posameznika skoraj nikoli ne spremenijo, kar tem značilnostim zagotavlja trajnost. Vsi imamo enake fizične ‚elemente‘, kar biometričnim podatkom daje univerzalno razsežnost. (prav tam)“
(4) COM(2005) 597 konč.
(5) Pravna podlaga je različna (člen 62(2) b) ii za Skupna konzularna navodila, za predlog o VIS pa člen 66), kar pa zakonodajalcu ne preprečuje, da zadeve ne bi obravnaval v istem besedilu.
(6) Obrazložitveni memorandum, stran 5.
(7) Kakor je poudarjeno v študiji, ki jo je omogočila nizozemska vlada, objavljeni v: J.E. DEN HARTOGH in drugi, How do you measure a child? A study into the use of biometrics in children, 2005, TNO.
(8) Glej npr. A. HICKLIN in R. KHANNA, The Role of Data Quality in Biometric Systems, MTS, 9. februar 2006.
(9) Ta težava je poznana pri obdelavi vlog potovalnih agencij, a je še občutljivejša zaradi vpletenih biometričnih podatkov in dejstva, da uporaba potovalne agencije načeloma ni obvezna.
II Akti, sprejeti v skladu z Naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/45 |
Pobuda Republike Avstrije z namenom sprejetja Sklepa Sveta o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske Unije v kriznih situacijah
(2006/C 321/15)
SVET EVROPSKE UNIJE JE —
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30, 32 in 34(2)(c) Pogodbe,
ob upoštevanju pobude Republike Avstrije (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 29 Pogodbe o Evropski uniji navaja, da je cilj Unije državljanom zagotoviti visoko stopnjo varstva na območju svobode, varnosti in pravice s pripravo skupnih ukrepov med državami članicami na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. |
(2) |
Voditelji držav in vlad članic Evropske unije so v Izjavi o solidarnosti proti terorizmu z dne 25. marca 2004 izrazili svojo trdno odločenost, da morajo države članice uporabiti vsa sredstva, ki so jim na voljo, da bi državi članici ali državi pristopnici na njenem ozemlju na zaprosilo njenih političnih organov pomagale v primeru terorističnega napada. |
(3) |
Po napadih 11. septembra 2001 so posebne enote za posredovanje vseh organov pregona držav članic pod okriljem Delovne skupine policijskih načelnikov začele z dejavnostmi sodelovanja. Ta mreža, imenovana „Atlas“, je od leta 2001 izvedla več seminarjev, študij, izmenjav materialov in skupnih vaj. |
(4) |
Nobena posamezna država članica nima na voljo zadostnih virov, sredstev in strokovnega znanja za učinkovito reševanje z vsemi vrstami obsežnih kriznih razmer, ki zahtevajo posebno posredovanje. Možnost, da lahko vsaka država članica za pomoč zaprosi drugo državo članico, je zato bistvenega pomena. |
(5) |
Ta sklep določa nekatera splošna pravila o odgovornosti, vključno s civilno in kazensko odgovornostjo, z namenom zagotovitve pravnega okvira v primeru, ko bi se zadevne države članice odločile zaprositi in nuditi pomoč. Obstoj tega pravnega okvira in izjave, v kateri se navedejo pristojni organi, bosta državam članicam v primeru kriznih razmer omogočila hiter odziv in prihranek časa — |
SKLENIL:
Člen 1
Področje urejanja
Ta sklep določa splošna pravila in pogoje, ki posebnim enotam za posredovanje ene države članice omogočajo, da na ozemlju druge države članice (v nadaljnjem besedilu „država članica prosilka“) nudijo pomoč in/ali delujejo v primeru, ko jih slednja država članica k temu pozove ter so na to pristale z namenom reševanja kriznih razmer.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tem sklepu:
1) |
„posebna enota za posredovanje“ pomeni vsak organ pregona države članice, ki je specializiran za nadzor kriznih razmer; |
2) |
„krizne razmere“ pomenijo razmere, ki jih v državi članici povzroči človek in predstavljajo resno neposredno fizično grožnjo osebam ali institucijam te države članice, predvsem pa zajemanje talcev, ugrabitve in podobni incidenti. |
Člen 3
Pomoč drugi državi članici
1. Država članica lahko zaprosi za pomoč posebne enote za posredovanje druge države članice z namenom reševanja kriznih razmer. Država članica lahko tako zaprosilo sprejme ali zavrne ali predlaga drugačno obliko pomoči.
2. Ob upoštevanju dogovora med zadevnima državama članicama lahko pomoč predstavljajo zagotovitev opreme ali strokovnega znanja državi članici prosilki ali ukrepanje na ozemlju te države članice.
3. V primeru ukrepanja na ozemlju države članice prosilke so uradniki posebne enote za posredovanje, ki nudi pomoč:
(a) |
na ozemlju države članice prosilke pooblaščeni za ukrepanje v podporni funkciji; |
(b) |
delujejo pod odgovornostjo in vodstvom države članice prosilke ter v skladu z njenim pravom in |
(c) |
delujejo v mejah svojih pooblastil v skladu s svojim nacionalnim pravom. |
Člen 4
Splošna pravila o odgovornosti
1. Kadar uradniki države članice v skladu s tem sklepom delujejo na ozemlju druge države članice, je slednja država članica odgovorna za vso škodo, ki jo povzročijo med svojim delovanjem.
2. Kadar škoda nastane zaradi ukrepov, ki so bili v nasprotju z navodili države članice prosilke ali izven meja pooblastil zadevnih uradnikov v skladu z njihovim nacionalnim pravom, se z odstopanjem od odstavka 1uporabljajo naslednja pravila:
(a) |
država članica, na ozemlju katere je bila povzročena škoda, škodo poravna pod pogoji, ki veljajo za škodo, ki jo povzročijo njeni uradniki; |
(b) |
država članica, katere uradniki povzročijo škodo kateri koli osebi na ozemlju druge države članice, tej državi članici v celoti povrne zneske, ki jih je ta izplačala oškodovancem ali osebam, ki so upravičene do povrnitve škode namesto njih; |
(c) |
brez poseganja v izvrševanje njenih pravic nasproti tretjim osebam in z odstopanjem od točke (b) se vsaka država članica v okoliščinah iz tega odstavka vzdrži od druge države članice zahtevati povračilo škode, ki jo je utrpela. |
Člen 5
Kazenska odgovornost
Med ukrepanjem iz člena 3 se uradniki, ki delujejo na ozemlju druge države članice, glede kaznivih dejanj, storjenih proti njim ali ki jih sami storijo, obravnavajo kot uradniki te države članice.
Člen 6
Sestanki in skupna usposabljanja
Države članice zagotovijo, da se njihovi ustrezni organi po potrebi sestajajo ter organizirajo skupna usposabljanja in vaje, da bi tako izmenjali izkušnje in strokovno znanje, pa tudi splošne, praktične in tehnične informacije o zagotavljanju pomoči v kriznih razmerah.
Člen 7
Stroški
Vsaka država članica krije svoje stroške, razen če se zadevne države članice ne dogovorita drugače.
Člen 8
Razmerje do drugih instrumentov
1. Države članice lahko še naprej uporabljajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore, ki so veljavni na dan … (3), kolikor ti sporazumi ali dogovori omogočajo državam članicam, da razširijo ali poglobijo cilje tega sklepa.
2. Države članice lahko sklepajo dvostranske ali večstranske sporazume ali uvajajo dogovore po … (3), kolikor ti sporazumi ali dogovori omogočajo državam članicam, da razširijo ali poglobijo cilje tega sklepa.
3. Sporazumi in dogovori iz odstavkov 1 in 2 pod nobenim pogojem ne smejo vplivati na odnose z državami članicami, ki niso njihove stranke.
4. Države članice o sporazumih in dogovorih iz odstavkov 1 in 2 obvestijo Svet in Komisijo.
Člen 9
Končne določbe
Vsaka država članica pred … (3) v izjavi, ki se deponira pri generalnem sekretariatu Sveta, navede, katere organe zajema opredelitev posebne enote za posredovanje in kateri pristojni organi lahko zaprošajo in dajejo dovoljenja za zagotavljanje pomoči iz člena 3. Vse takšne izjave se lahko kadar koli spremenijo.
Člen 10
Začetek učinkovanja
Ta sklep začne učinkovati dne … (4).
V Bruslju, …
Za Svet
Predsednik
…
(1) UL C …
(2) Mnenje z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu).
(3) …
(4) …
29.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 321/s3 |
OBVESTILO BRALCEM
S 1. januarjem 2007 se bo spremenila struktura Uradnega lista, in sicer bo razvrstitev objavljenih aktov preglednejša, pri čemer pa bo ohranjena potrebna kontinuiteta.
Novo strukturo, s primeri, ki ponazarjajo uporabo razvrstitve aktov, lahko najdete na spletišču EUR-Lex na naslovu:
http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm