16.4.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 135/1 |
STALIŠČE SVETA (EU) št. 6/2021 V PRVI OBRAVNAVI
z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin
Sprejeto s strani Sveta dne 16. marca 2021
(Besedilo velja za EGP)
(2021/C 135/01)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Cilj te uredbe je zagotoviti nemoteno delovanje digitalnega enotnega trga v odprti in demokratični družbi z obravnavanjem zlorabe storitev gostovanja v teroristične namene in prispevanjem k javni varnosti po vsej Uniji. Delovanje digitalnega enotnega trga bi bilo treba izboljšati z okrepitvijo pravne varnosti za ponudnike storitev gostovanja in povečanja zaupanja uporabnikov v spletno okolje ter z izboljšanjem zaščitnih ukrepov za svobodo izražanja, vključno s svobodo sprejemanja in širjenja vesti ali idej v odprti in demokratični družbi, ter svobodo in pluralizem medijev. |
(2) |
Regulativne ukrepe za obravnavanje razširjanja terorističnih spletnih vsebin bi morale dopolnjevati strategije držav članic za obravnavanje terorizma, vključno s krepitvijo medijske pismenosti in kritičnega mišljenja, razvojem alternativnih in protipropagandnih sporočil, ter druge pobude za zmanjšanje vpliva terorističnih spletnih vsebin in izpostavljenosti tem vsebinam, pa tudi naložbe v socialno delo, pobude za deradikalizacijo in sodelovanje s prizadetimi skupnostmi, s čimer bi trajno preprečevali radikalizacijo v družbi. |
(3) |
Obravnavanje terorističnih spletnih vsebin, kar je del širše problematike nezakonitih spletnih vsebin, zahteva kombinacijo zakonodajnih, nezakonodajnih in prostovoljnih ukrepov, ki temeljijo na sodelovanju med organi in ponudniki storitev gostovanja, na način, ki v popolnosti spoštuje temeljne pravice. |
(4) |
Ponudniki storitev gostovanja, ki so dejavni na internetu, imajo ključno vlogo v digitalnem gospodarstvu, saj povezujejo podjetja in državljane ter omogočajo javno razpravo in razširjanje ter sprejemanje vesti, mnenj in idej, s čimer pomembno prispevajo k inovacijam, gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest v Uniji. Vendar storitve ponudnikov storitev gostovanja včasih zlorabijo tretje osebe za namene izvajanja nezakonitih dejavnosti na spletu. Posebej zaskrbljujoče je, ko te storitve zlorabijo teroristične skupine in njihovi podporniki za razširjanje terorističnih vsebin na spletu z namenom širjenja sporočil, radikalizacije in novačenja privržencev ter spodbujanja in usmerjanja terorističnih dejavnosti. |
(5) |
Čeprav niso edini dejavnik, so se teroristične spletne vsebine izkazale za enega pobudnikov radikalizacije posameznikov, ki lahko vodi k terorističnim dejanjem, ter imajo zato resne negativne posledice za uporabnike, državljane in širšo družbo, pa tudi ponudnike spletnih storitev, ki gostijo takšne vsebine, saj zmanjšujejo zaupanje njihovih uporabnikov in škodujejo njihovim poslovnim modelom. Glede na osrednjo vlogo ponudnikov storitev gostovanja ter tehnološka sredstva in zmogljivosti, povezane s storitvami, ki jih zagotavljajo, imajo ti ponudniki posebno družbeno odgovornost, da svoje storitve zaščitijo pred zlorabo s strani teroristov ter prispevajo k obravnavanju razširjanja terorističnih vsebin v okviru svojih spletnih storitev, ob upoštevanju temeljnega pomena svobode izražanja, vključno s svobodo sprejemanja in širjenja vesti ali idej v odprti in demokratični družbi. |
(6) |
Prizadevanja na ravni Unije za boj proti terorističnim spletnim vsebinam, ki so se začela leta 2015 s prostovoljnim sodelovanjem med državami članicami in ponudniki storitev gostovanja. Ta prizadevanja je treba dopolniti z jasnim zakonodajnim okvirom, da bi se dodatno zmanjšala dostopnost terorističnih spletnih vsebin in ustrezno obravnaval hitro razvijajoč se problem. Ta zakonodajni okvir naj bi nadgradil prostovoljna prizadevanja, ki so bila okrepljena s Priporočilom Komisije (EU) 2018/334 (3), okvir pa je odgovor na pozive Evropskega parlamenta k zaostritvi ukrepov za obravnavanje nezakonitih in škodljivih spletnih vsebin v skladu s horizontalnim okvirom, vzpostavljenim z Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter pozive Evropskega sveta k izboljšanju odkrivanja in odstranjevanja spletnih vsebin, ki napeljuje k terorističnim dejanjem. |
(7) |
Ta uredba ne bi smela vplivati na uporabo Direktive 2000/31/ES. Zlasti kakršni koli ukrepi, ki jih ponudnik storitev gostovanja sprejme v skladu s to uredbo, vključno s katerimi koli posebnimi ukrepi, sami po sebi ne bi smeli voditi k temu, da ponudnik storitev gostovanja ne bi več mogel uveljavljati izjeme od odgovornosti iz navedene direktive. Poleg tega ta uredba ne vpliva na pooblastila nacionalnih organov in sodišč, da ugotovijo odgovornost ponudnikov storitev gostovanja v posebnih primerih, v katerih niso izpolnjeni pogoji iz navedene direktive za izjemo od odgovornosti. |
(8) |
V primeru neskladja med to uredbo in Direktivo 2010/13/EU (5) glede določb, ki urejajo avdiovizualne medijske storitve, kot so opredeljene v točki (a) člena 1(1) navedene direktive, bi morala prevladati Direktiva 2010/13/EU. To ne bi smelo vplivati na obveznosti iz te uredbe, zlasti kar zadeva ponudnike platforme za izmenjavo videov. |
(9) |
Ta uredba bi morala določiti pravila za obravnavanje zlorabe storitev gostovanja za razširjanje terorističnih spletnih vsebin, da bi se zagotovilo nemoteno delovanje notranjega trga. Ta pravila bi morala v celoti spoštovati temeljne pravice, ki so varovane v Uniji, in zlasti pravice, ki jih zagotavlja Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). |
(10) |
Namen te uredbe je prispevati k zaščiti javne varnosti ter obenem vzpostaviti ustrezne in zanesljive zaščitne ukrepe za zagotovitev varstva temeljnih pravic, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega življenja, varstva osebnih podatkov, svobode izražanja, vključno s svobodo prejemanja in širjenja informacij, svobodo gospodarske pobude ter učinkovitega pravnega sredstva. Poleg tega je prepovedana vsaka diskriminacija. Pristojni organi in ponudniki storitev gostovanja bi morali sprejeti le ukrepe, ki so potrebni, ustrezni in sorazmerni v demokratični družbi, pri tem pa upoštevati poseben pomen svobode izražanja in obveščanja ter svobode in pluralizma medijev, ki so bistveni temelji pluralne in demokratične družbe ter vrednote, na katerih temelji Unija. Ob upoštevanju osrednje vloge ponudnikov storitev gostovanja pri omogočanju javne razprave ter širjenja in sprejemanja dejstev, mnenj in idej v skladu s pravom bi morali biti ukrepi, ki vplivajo na svobodo izražanja in obveščanja, strogo ciljno usmerjeni, da bi obravnavali razširjanje terorističnih spletnih vsebin, ob tem pa bi vplivali na pravico do zakonitega sprejemanja in širjenja vesti. Učinkoviti spletni ukrepi za obravnavanje razširjanja terorističnih spletnih vsebin in varstvo svobode izražanja in obveščanja sta cilja, ki se ne izključujeta, temveč se dopolnjujeta in medsebojno krepita. |
(11) |
Da bi se zagotovila jasnost glede ukrepov, ki bi jih morali sprejeti ponudniki storitev gostovanja in pristojni organi za obravnavanje razširjanja terorističnih spletnih vsebin, bi bilo treba v tej uredbi določiti opredelitev terorističnih vsebin za namene njihovega preprečevanja, ki bo skladna z opredelitvami ustreznih kaznivih dejanj iz Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Glede na to, da je treba obravnavati najbolj škodljivo teroristično propagando na spletu, bi morala ta opredelitev zajemati gradivo, s katerim se napeljuje ali nagovarja k storitvi terorističnih kaznivih dejanj ali prispevanju k njim ali se nagovarja k udeležbi pri dejavnostih teroristične skupine ali se poveličujejo teroristične dejavnosti, vključno z gradivom, ki prikazuje teroristični napad. Opredelitev bi prav tako morala zajemati gradivo, ki vsebuje navodila za izdelavo ali uporabo eksplozivov, strelnega orožja ali drugega orožja oziroma zdravju škodljivih ali nevarnih snovi, pa tudi kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi, ter vsebine o drugih posebnih metodah ali tehnikah, vključno z izbiranjem ciljev, z namenom storitve terorističnih kaznivih dejanj ali prispevanju k njim. Takšno gradivo vključuje besedilo, slike, zvočne posnetke in videoposnetke, pa tudi neposredne prenose terorističnih kaznivih dejanj, kar povzroča nevarnost za storitev nadaljnjih tovrstnih kaznivih dejanj. Pristojni organi in ponudniki storitev gostovanja bi morali pri ocenjevanju, ali gradivo pomeni teroristično vsebino v smislu te uredbe, upoštevati dejavnike, kot so narava in ubeseditev izjav, okoliščine, v katerih so bile izjave dane, in njihovo sposobnost, da privedejo do škodljivih posledic za varnost in zaščito oseb. Pomemben dejavnik pri tej oceni bi moralo biti dejstvo, da je gradivo pripravila oseba, skupina ali subjekt, ki jo je Unija uvrstila na seznam oseb, skupin ali subjektov, vključenih v teroristična dejanja, in za katere veljajo omejevalni ukrepi, da je gradivo mogoče pripisati takšni osebi, skupini ali subjektu ali da je bilo gradivo razširjeno v njenem imenu. |
(12) |
Gradivo, ki se razširjajo za izobraževalne, novinarske, umetniške ali raziskovalne namene ali za namene ozaveščanja za preprečevanje terorističnih dejavnosti, se ne bi smele šteti za teroristične vsebine. Pri ugotavljanju, ali gradivo, ki jih zagotovi ponudnik vsebin, pomenijo „teroristično vsebino“, kot je opredeljena v tej uredbi, bi bilo treba upoštevati zlasti pravico svobode izražanja in obveščanja, vključno s svobodo in pluralizmom medijev ter svobodo umetnosti in znanosti. Zlasti v primerih, ko ima ponudnik vsebin uredniško odgovornost, bi bilo treba pri vsaki odločitvi o odstranitvi razširjenega gradiva upoštevati novinarske standarde, vzpostavljene s predpisi o tisku in medijih v skladu s pravom Unije, vključno z Listino. Prav tako se ne bi smelo šteti kot teroristična vsebina izražanje radikalnih, polemičnih ali kontroverznih stališč v javni razpravi o občutljivih političnih vprašanjih. |
(13) |
Da bi uspešno obravnavali razširjanje terorističnih spletnih vsebin in obenem zagotavljali spoštovanje zasebnega življenja posameznikov, bi se ta uredba morala uporabljati za ponudnike storitev informacijske družbe, ki shranjujejo in v javnosti razširjajo informacije in gradivo, ki jih zagotovi uporabnik storitev, na njegovo zahtevo, tudi če je shranjevanje in razširjanje takih informacij in gradiva v javnosti zgolj tehnično, samodejno in pasivno. Pojem „shranjevanje“ bi bilo treba razumeti kot hrambo podatkov v spominu fizičnega ali virtualnega strežnika. Ponudniki storitev „izključnega prenosa“ ali „shranjevanja v predpomnilniku“ ter drugih storitev, ki se zagotavljajo na drugih ravneh internetne infrastrukture in ne vključujejo tovrstnega shranjevanja, kot so registri in registratorji ter ponudniki sistemov domenskih imen (DNS), plačilnih storitev ali storitev zaščite pred porazdeljeno zavrnitvijo storitve (DdoS), zato ne be smeli spadati na področje uporabe te uredbe. |
(14) |
Pojem „razširjanje v javnosti“ bi moral vključevati dajanje informacij na voljo potencialno neomejenemu številu oseb, kar pomeni, da so informacije enostavno dostopne uporabnikom na splošno, ne da bi bilo potrebno nadaljnje ukrepanje ponudnika vsebin, ne glede na to, ali te osebe dejansko dostopajo do zadevnih informacij. V skladu s tem bi bilo treba v primerih, ko dostop do informacij zahteva registracijo ali sprejem v skupino uporabnikov, šteti, da se informacije razširjajo v javnosti samo, kadar so uporabniki, ki želijo dostopati do informacij, samodejno registrirani ali sprejeti brez človeškega dejavnika pri odločanju ali izbiranju, komu dovoliti dostop. Medosebne komunikacijske storitve, kot so opredeljene v točki 5 člena 2 Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta (7), kot so elektronska pošta ali storitve pošiljanja zasebnih sporočil, ne bi smele spadati na področje uporabe te uredbe. Informacije bi bilo treba šteti za shranjene in razširjane v javnosti v smislu te uredbe le, kadar se take dejavnosti izvajajo na neposredno zahtevo ponudnika vsebin. Zato ta uredba ne bi smela zajemati ponudnikov storitev, kot je infrastruktura v oblaku, ki se zagotavljajo na zahtevo drugih strani, ki niso ponudniki vsebin, in slednjim koristijo le posredno. Ta uredba bi morala zajemati ponudnike družbenih medijev, storitev izmenjave videoposnetkov, slik in zvočnih posnetkov ter storitev izmenjave datotek in drugih storitev v oblaku, kolikor se te storitve uporabljajo za dajanje shranjenih informacij na voljo javnosti na neposredno zahtevo ponudnika vsebin. Kadar ponudnik storitev gostovanja ponuja več storitev, bi se morala ta uredba uporabljati le za storitve, ki spadajo na njeno področje uporabe. |
(15) |
Teroristične vsebine se v javnosti pogosto razširjajo prek storitev, ki jih zagotavljajo ponudniki storitev gostovanja s sedežem v tretjih državah. Da bi zaščitili uporabnike v Uniji in zagotovili, da za vse ponudnike storitev gostovanja, ki poslujejo na digitalnem enotnem trgu, veljajo enake zahteve, bi se morala ta uredba uporabljati za vse ponudnike zadevnih storitev, ki se ponujajo v Uniji, ne glede na državo, v kateri imajo svoj glavni sedež. Šteti bi se moralo, da ponudnik storitev gostovanja ponuja storitve v Uniji če fizičnim ali pravnim osebam v eni ali več državah članicah omogoča uporabo svojih storitev in je močno povezan s to državo članico ali temi državami članicami. |
(16) |
Močna povezava z Unijo bi morala obstajati, če ima ponudnik storitev gostovanja sedež v Uniji, njegove storitve uporablja znatno število uporabnikov v eni ali več državah članicah ali so njegove dejavnosti ciljno usmerjene v eno ali več držav članic. Ciljno usmerjanje dejavnosti v eno ali več držav članic bi se moralo ugotoviti na podlagi vseh upoštevnih okoliščin, vključno z dejavniki, kot je uporaba jezika ali denarne valute, ki se v zadevni državi članici na splošno uporablja, ali možnost naročila blaga ali storitev iz takšne države članice. O takšnem ciljnem usmerjanju je mogoče sklepati tudi iz razpoložljivosti aplikacije v zadevni nacionalni trgovini z aplikacijami, iz lokalnega oglaševanja ali oglaševanja v jeziku, ki se v zadevni državi članici na splošno uporablja, ali iz vzdrževanja odnosov s strankami, na primer z zagotavljanjem storitev za pomoč strankam v jeziku, ki se na splošno uporablja v navedeni državi članici. Za močno povezavo bi se moralo šteti tudi, kadar ponudnik storitev gostovanja usmerja svoje dejavnosti v eno ali več držav članic, kot je določeno v točki (c) člena 17(1) Uredbe (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Zgolj dostopnost spletnega mesta ponudnika storitev gostovanja, njegovega elektronskega naslova ali drugih kontaktnih podatkov v eni ali več državah članicah sama po sebi ne bi smela predstavljati močne povezave. Poleg tega zagotavljanje storitve zgolj zaradi upoštevanja prepovedi diskriminacije iz Uredbe (EU) 2018/302 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ne bi smeli samo iz tega razloga šteti za močno povezavo z Unijo. |
(17) |
Postopek in obveznosti na podlagi odredb o odstranitvi, izdanih po sprejetju ocene pristojnih organov, ki od ponudnikov storitev gostovanja zahtevajo, da odstranijo teroristično vsebino ali onemogočijo dostop do nje, bi bilo treba uskladiti. Glede na hitrost, s katero se teroristične vsebine razširjajo prek spletnih storitev, bi bilo treba ponudnikom storitev gostovanja naložiti obveznost, da zagotovijo, da se teroristična vsebina, opredeljena v odredbi o odstranitvi, v eni uri od prejema odredbe o odstranitvi odstrani ali da se onemogoči dostop do nje v vseh državah članicah. Razen v ustrezno utemeljenih nujnih primerih bi moral pristojni organ ponudniku storitev gostovanja sporočiti informacije o postopkih in veljavnih rokih vsaj 12 ur preden temu ponudniku storitev gostovanja izda prvo odredbo o odstranitvi. Ustrezno utemeljeni nujni primeri nastopijo, kadar bi odstranitev teroristične vsebine ali onemogočenje dostopa do nje, če bi bila opravljena pozneje kot eno uro po prejemu odredbe o odstranitvi, povzročila resno škodo, na primer kadar je neposredno ogroženo življenje ali telesna nedotakljivost osebe ali kadar takšna vsebina prikazuje dogodke, ki vodijo v ogrožanje življenja ali telesne nedotakljivosti. Pristojni organ bi moral določiti, ali primeri pomenijo nujne primere, in ustrezno utemelji svojo odločitev v odredbi o odstranitvi. Kadar ponudnik storitev gostovanja v eni uri po prejemu ne more izpolniti odredbe o odstranitvi zaradi višje sile ali ker to dejansko ni mogoče, vključno zaradi objektivno utemeljenih tehničnih ali operativnih razlogov, bi moral o tem čim prej obvestiti pristojnega organa izdajatelja, odredbo o odstranitvi pa izpolniti takoj, ko se situacija reši. |
(18) |
Odredba o odstranitvi bi morala vključevati obrazložitev, ki opredeljuje gradivo, ki naj se odstrani ali do katerega naj se onemogoči dostop kot teroristične vsebine, in zagotoviti dovolj informacij glede lokacije te vsebine z navedbo točnega URL in, kadar je to potrebno, morebitnih drugih dodatnih informacij, kot je posnetek zaslona strani z zadevno vsebino. Obrazložitev ponudniku storitev gostovanja in, nazadnje, ponudniku vsebin bi morala omogočiti učinkovito uveljavljanje svoje pravice do pravnega sredstva. Iz navedenih razlogov se ne bi smelo sklepati na razkritje občutljivih informacij, ki bi lahko ogrozile tekoče preiskave. |
(19) |
Pristojni organ bi moral odredbo o odstranitvi predložiti neposredno kontaktni točki, ki jo imenuje ali vzpostavi ponudnik storitev gostovanja za namene te uredbe z elektronskimi sredstvi, ki lahko ustvarijo pisni zapis na tak način, da ponudniku storitev gostovanja omogočijo ugotavljanje pristnosti odredbe, vključno s točnostjo datuma in časa pošiljanja in prejema odredbe, kot so varna elektronska pošta ali platforme ali drugi varni načini, vključno s tistimi, ki jih da na voljo ponudnik storitev gostovanja, v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. To zahtevo bi moralo biti mogoče izpolniti med drugim z uporabo kvalificiranih storitev elektronske priporočene dostave iz Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Kadar je glavni sedež ponudnika storitev gostovanja ali prebivališče ali sedež njegovega pravnega zastopnika v drugi državi članici kot je država članica pristojnega organa izdajatelja, bi bilo treba kopijo odredbe o ostranitvi sočasno predložiti pristojnemu organu te države članice. |
(20) |
Pristojni organ države članice, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež, bi moral imeti možnost, da pregleda odredbo o odstranitvi, ki so jo izdali pristojni organi iz druge države članice, da bi ugotovil, ali resno ali očitno krši to uredbo ali temeljne pravice, določene v Listini. Ponudnik vsebin in ponudnik storitev gostovanja bi morala imeti pravico, da od pristojnega organa v državi članici, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež, zahtevata tak pregled. Kadar se tak pregled zahteva, bi moral ta pristojni organ sprejeti odločitev o tem, ali odredba o odstranitvi vsebuje tovrstno kršitev. Kadar se v tej odločitvi ugotovi takšna kršitev, odredba o odstranitvi ne bi smela več imeti pravnih učinkov. Pregled bi bilo treba opraviti hitro, da se zagotovi čimprejšnja ponovna objava zmotno odstranjene ali onemogočene vsebine. |
(21) |
Ponudniki storitev gostovanja, katerih storitve so izpostavljene terorističnim vsebinam, bi morali v svoje pogoje, če jih določijo, vključiti določbe za obravnavanje zlorabe svojih storitev za razširjanje terorističnih spletnih vsebin v javnosti. Te določbe bi se morale uporabljati skrbno, pregledno, sorazmerno in nediskriminatorno. |
(22) |
Glede na obseg problema in hitrost, ki sta potrebna za učinkovito prepoznavanje in odstranjevanje terorističnih vsebin, so učinkoviti in sorazmerni posebni ukrepi bistven element obravnavanja terorističnih spletnih vsebin. Ponudniki storitev gostovanja, katerih storitve so izpostavljene terorističnim vsebinam, bi morali za zmanjšanje dostopnosti terorističnih vsebin v okviru svojih storitev sprejeti posebne ukrepe ob upoštevanju tveganj in ravni izpostavljenosti terorističnim vsebinam ter učinkov na pravice tretjih oseb in obveščanje, ki je v javnem interesu. Ponudniki storitev gostovanja bi morali določiti, katere ustrezne, učinkovite in sorazmerne posebne ukrepe bi bilo treba uvesti z namenom prepoznavanja in odstranjevanja terorističnih vsebin. Posebni ukrepi bi lahko vključevali ustrezne tehnične ali operativne ukrepe ali zmogljivosti, kot so kadrovska ali tehnična sredstva za prepoznavanje in hitro odstranjevanje terorističnih vsebin ali onemogočenje dostopa do njih, mehanizme, s katerimi lahko uporabniki prijavijo ali označijo domnevne teroristične vsebine, ali kateri koli drug ukrep, za katerega ponudnik storitev gostovanja meni, da je ustrezen in učinkovit za obravnavanje dajanja terorističnih vsebin na voljo v okviru njegovih storitev. |
(23) |
Pri uvajanju posebnih ukrepov bi morali ponudniki storitev gostovanja zagotoviti, da se ohranijo pravica uporabnikov do svobode izražanja in obveščanja ter svoboda in pluralizem medijev, kot so zaščiteni v okviru Listine. Ponudniki storitev gostovanja bi morali poleg izpolnjevanja zakonskih zahtev, vključno z zakonodajo o varstvu osebnih podatkov, ravnati s potrebno skrbnostjo in uvesti zaščitne ukrepe, kadar je to primerno, vključno s človeškim nadzorom in preverjanjem, da se preprečijo kakršne koli nenamerne ali zmotne odločitve, ki bi privedle do odstranitve vsebin ali onemogočanja dostopa do vsebin, ki niso teroristične. |
(24) |
Ponudnik storitev gostovanja bi moral pristojnemu organu poročati o posebnih ukrepih, ki jih je uvedel, da bi lahko ta organ določil, ali so ukrepi učinkoviti in sorazmerni ter, če se uporabljajo avtomatizirana sredstva, ali ima ponudnik storitev gostovanja potrebne zmogljivosti za človeški nadzor in preverjanje. Pristojni organi bi morali pri ocenjevanju učinkovitosti in sorazmernosti ukrepov upoštevati ustrezne parametre, vključno s številom odredb o odstranitvi, izdanih ponudniku storitev gostovanja, njegovo velikost in gospodarsko zmogljivost ter vpliv njegovih storitev na razširjanje terorističnih vsebin, na primer na podlagi števila uporabnikov v Uniji, pa tudi uvedene zaščitne ukrepe za obravnavanje zlorabe njegovih storitev za razširjanje terorističnih spletnih vsebin. |
(25) |
Kadar pristojni organ meni, da sprejeti posebni ukrepi ne zadoščajo za obravnavanje tveganja, bi moral imeti možnost, da zahteva sprejetje dodatnih ustreznih, učinkovitih in sorazmernih posebnih ukrepov. Zahteva za uvedbo takih dodatnih posebnih ukrepov ne bi smela privesti do splošne obveznosti za nadzor ali dejavno raziskovanje dejstev v smislu člena 15(1) Direktive 2000/31/ES, niti do obveznosti uporabe avtomatiziranih orodij. Vendar pa bi moralo biti mogoče, da ponudniki storitev gostovanja uporabijo avtomatizirana orodja, če menijo, da je to ustrezno in potrebno za učinkovito obravnavanje zlorabe njihovih storitev za razširjanje terorističnih spletnih vsebin. |
(26) |
Obveznost ponudnikov storitev gostovanja, da shranijo odstranjeno vsebino in s tem povezane podatke, bi morala biti določena za posebne namene in časovno omejena na potrebno obdobje. Zahtevo po shranjevanju je treba razširiti na povezane podatke, če bi se ti podatki sicer izgubili zaradi odstranitve zadevne teroristične vsebine. Povezani podatki lahko vključujejo podatke, kot so „podatki o naročnikih“, zlasti podatke, ki se nanašajo na identiteto ponudnika vsebin, pa tudi „podatke o dostopu“, vključno s podatki o datumu in času uporabe s strani ponudnika vsebin, in podatke o prijavi v storitev in odjavi iz nje, skupaj z naslovom IP, ki ga je ponudniku vsebin dodelil ponudnik internetnega dostopa. |
(27) |
Obveznost shranjevanja vsebine za postopke upravnega ali sodnega pregleda je potrebna in utemeljena, da se zagotovijo učinkovita pravna sredstva za ponudnike vsebin, katerih vsebina je bila odstranjena ali dostop do nje onemogočen, ter da se zagotovi ponovna objava navedene vsebine, odvisno od izida teh postopkov. Obveznost shranjevanja gradiva za namene preiskav ali pregona je upravičena in potrebna glede na morebitni prispevek gradiva k oviranju ali preprečevanju teroristične dejavnosti. Zato bi bilo treba tudi shranjevanje odstranjene teroristične vsebine za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona terorističnih kaznivih dejanj šteti za upravičeno. Teroristične vsebine in z njimi povezane podatke bi bilo treba shraniti le za obdobje, potrebno za to, da organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja omogoči, da preverijo te teroristične vsebine in se odločijo, ali bi bile potrebne za te namene. Za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona terorističnih kaznivih dejanj bi bilo treba shranjevanje podatkov omejiti na podatke, ki so verjetno povezani s terorističnimi kaznivimi dejanji in ki bi lahko zato prispevali k pregonu terorističnih kaznivih dejanj ali preprečevanju resnih tveganj za javno varnost. Kadar ponudniki storitev gostovanja odstranijo gradivo ali onemogočijo dostop do njega, zlasti s pomočjo lastnih posebnih ukrepov, bi morala pristojne organe nemudoma obvestiti o vsebini, ki vsebuje informacije, ki vključujejo neposredno grožnjo za življenje ali domnevno teroristično kaznivo dejanje. |
(28) |
Za zagotovitev sorazmernosti bi moralo biti obdobje shranjevanja omejeno na šest mesecev, da se ponudnikom vsebin omogoči dovolj časa za začetek postopka upravnega ali sodnega pregleda in da se organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja omogoči dostop do ustreznih podatkov za preiskovanje in pregon terorističnih kaznivih dejanj. Vendar bi moralo biti mogoče, da se to obdobje na zahtevo pristojnega organa ali sodišča podaljša kolikor je potrebno, če se ta postopek začne, vendar se v tem šestmesečnem obdobju ne zaključi. Trajanje obdobja shranjevanja bi moralo zadostovati, da lahko organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja shranijo potrebno gradivo v zvezi s preiskavami in pregoni, hkrati pa zagotovijo uravnoteženost s temeljnimi pravicami. |
(29) |
Ta uredba ne bi smela vplivati na postopkovna jamstva ali postopkovne preiskovalne ukrepe, povezane z dostopom do vsebine in povezanih podatkov, ki se hranijo za namene preiskovanja in pregona terorističnih kaznivih dejanj, v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom. |
(30) |
Preglednost politik ponudnikov storitev gostovanja v zvezi s terorističnimi vsebinami je bistvenega pomena, da se poveča njihova odgovornost do uporabnikov in okrepi zaupanje državljanov v digitalni enotni trg. Ponudniki storitev gostovanja, ki so v določenem koledarskem letu na podlagi te uredbe sprejeli ali so morali sprejeti ukrepe, bi morali dati javnosti na voljo letna poročila o preglednosti, ki vsebujejo informacije o ukrepih, sprejetih v zvezi s prepoznavanjem in odstranjevanjem terorističnih vsebin. |
(31) |
Pristojni organi bi morali objaviti letna poročila o preglednosti, ki vsebujejo informacije o številu odredb o odstranitvi, številu primerov, kjer odredba ni bila izvršena, in številu odločitev v zvezi s posebnimi ukrepi, številu primerov, ki so predmet postopka upravnega ali sodnega pregleda, in številu odločitev o naložitvi kazni. |
(32) |
Pravica do učinkovitega pravnega sredstva je določena v členu 19 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 47 Listine. Vsaka fizična ali pravna oseba ima pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred pristojnim nacionalnim sodiščem zoper kateri koli ukrep, sprejet na podlagi te uredbe, ki lahko negativno vpliva na pravice te osebe. Ta pravica bi morala vključevati zlasti možnost, da ponudniki storitev gostovanja in ponudniki vsebin učinkovito izpodbijajo odredbe o odstranitvi ali morebitne odločitve, sprejete na podlagi pregleda odredb o odstranitvi v skladu s to uredbo, pred sodiščem države članice, katere pristojni organ je izdal odredbo o odstranitvi ali sprejel odločitev, ter da ponudniki storitev gostovanja učinkovito izpodbijajo odločitev v zvezi s posebnimi ukrepi ali kaznimi pred sodiščem države članice, katere pristojni organ je sprejel navedeno odločitev. |
(33) |
Pritožbeni postopki so potreben zaščitni ukrep pred zmotno odstranitvijo spletne vsebine ali onemogočanjem dostopa do nje, kadar je taka vsebina zaščitena na podlagi svobode izražanja in obveščanja. Ponudniki storitev gostovanja bi zato morali vzpostaviti uporabniku prijazne pritožbene mehanizme in zagotoviti, da se pritožbe obravnavajo hitro in popolnoma pregledno v odnosu do ponudnika vsebin. Zahteva, da mora ponudnik storitev gostovanja ponovno objaviti vsebino, ki je bila zmotno odstranjena ali do katere je bil zmotno onemogočen dostop, ne bi smelo vplivati na možnost, da ponudnik storitev gostovanja uveljavi svoje lastne pogoje. |
(34) |
Učinkovito pravno varstvo v skladu s členom 19 PEU in členom 47 Listine zahteva, da morajo imeti ponudniki vsebin možnost, da preverijo razloge, zaradi katerih je bila vsebina, ki jo ponujajo, odstranjena ali je bil onemogočen dostop do nje. V ta namen bi moral dati ponudnik storitev gostovanja ponudniku vsebin na voljo informacije za izpodbijanje odstranitve ali onemogočanja dostopa. Odvisno od okoliščin lahko ponudniki storitev gostovanja vsebino, ki je bila odstranjena ali do katere je bil onemogočen dostop nadomestijo s sporočilom, da je bila vsebina odstranjena ali dostop do nje onemogočen v skladu s to uredbo. Dodatne informacije o razlogih za odstranitev ali onemogočanje dostopa in pravnih sredstvih za izpodbijanje odstranitve ali onemogočanje vsebine bi bilo treba zagotoviti na zahtevo ponudnika vsebin. Kadar pristojni organi odločijo, da je zaradi javne varnosti, tudi v okviru preiskave, neprimerno ali neproduktivno neposredno uradno obvestiti ponudnika vsebin o odstranitvi ali o onemogočenju dostopa, bi morali o tem ustrezno obvestiti ponudnika storitev gostovanja. |
(35) |
Za namene te uredbe bi morale države članice imenovati pristojne organe. To ne pomeni nujno ustanovitve novega organa, moralo bi biti tudi mogoče, da se za izvajanje nalog iz te uredbe zadolži že obstoječi organ. Ta uredba bi morala zahtevati imenovanje organov, ki bodo pristojni za izdajo odredb o odstranitvi, njihov pregled in nadzor nad posebnimi ukrepi ter nalaganje kazni, medtem ko bi moralo biti omogočeno vsaki državi članici, da sama določi število in vrsto pristojnih organov, ki jih bo imenovala, ter ali gre za upravne organe, organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja ali pravosodne organe. Države članice bi morale zagotoviti, da pristojni organi svoje naloge opravljajo objektivno in nediskriminatorno ter ne zahtevajo ali sprejemajo navodil od nobenega drugega organa v zvezi z opravljanjem nalog iz te uredbe. To ne bi smelo preprečevati nadzora v skladu z nacionalnim ustavnim pravom. Države članice bi morale o pristojnih organih, imenovanih na podlagi te uredbe, obvestiti Komisijo, ki bi morala na spletu objaviti register pristojnih organov. Ta spletni register bi moral biti enostavno dostopen, da bi lahko ponudniki storitev gostovanja hitro preverili pristnost odredb o odstranitvi. |
(36) |
Da bi preprečili podvajanje prizadevanj in morebitno poseganje v preiskave ter čim bolj zmanjšali breme za prizadete ponudnike storitev, bi si morali pristojni organi izmenjavati informacije, se usklajevati in sodelovati, po potrebi tudi z Europolom, preden izdajo odredbo o odstranitvi. Pristojni organ bi moral pri odločanju o tem, ali naj izda odredbo o odstranitvi, ustrezno upoštevati morebitna uradna obvestila o poseganju v interese preiskave („dekonflikcija“). Kadar je pristojni organ s strani pristojnega organa v drugi državi članici obveščen o že izdani odredbi o odstranitvi, ne bi smel izdati nove odredbe v zvezi z isto zadevo. Pri izvajanju določb te uredbe bi lahko Europol zagotovil podporo v skladu s svojimi sedanjimi pristojnostmi in veljavnim pravnim okvirom. |
(37) |
Da bi zagotovili učinkovito in dovolj usklajeno izvajanje posebnih ukrepov, ki jih sprejmejo ponudniki storitev gostovanja, bi se morali pristojni organi medsebojno usklajevati in sodelovati glede izmenjav s ponudniki storitev gostovanja v zvezi z odredbami o odstranitvi ter z določitvijo, izvajanjem in ocenjevanjem posebnih ukrepov. Takšno usklajevanje in sodelovanje je potrebno tudi v zvezi z drugimi ukrepi za izvajanje te uredbe, vključno v zvezi s sprejetjem pravil o kaznih in nalaganjem kazni. Komisija bi morala olajšati takšno usklajevanje in sodelovanje. |
(38) |
Ključnega pomena je, da je pristojni organ v državi članici, ki je odgovoren za nalaganje kazni, v celoti obveščen o izdaji odredb o odstranitvi in o poznejših izmenjavah med ponudnikom storitev gostovanja in pristojnimi organi v drugih državah članicah. V ta namen bi morale države članice zagotoviti ustrezne in varne komunikacijske kanale in mehanizme, ki omogočajo pravočasno izmenjavo relevantnih informacij. |
(39) |
Da bi se olajšala hitra izmenjava med pristojnimi organi ter med pristojnimi organi in ponudniki storitev gostovanja ter da bi se preprečilo podvajanje prizadevanj, bi bilo treba države članice spodbuditi k uporabi namenskih orodij, ki jih je razvil Europol, kot so obstoječa aplikacija za upravljanje obvestil o spletnih vsebinah ali orodja, ki jo bodo nasledila. |
(40) |
Obvestila držav članic in Europola so se izkazala za učinkovito in hitro sredstvo za povečanje ozaveščenosti ponudnikov storitev gostovanja o specifičnih vsebinah, ki so na voljo v okviru njihovih storitev, kar jim omogoča hitro ukrepanje. Takšna obvestila, ki so mehanizem opozarjanja ponudnikov storitev gostovanja na informacije, ki bi se lahko štele za teroristično vsebino, da lahko ponudnik prostovoljno preuči združljivost te vsebine s svojimi pogoji, bi morala biti poleg odredb o odstranitvi še naprej na voljo. Končno odločitev o tem, ali se vsebina odstrani, ker ni v skladu z njegovimi pogoji, sprejme ponudnik storitev gostovanja. Ta uredba ne bi smela vplivati na pristojnosti Europola, kot je določen v Uredbi (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Te uredbe zato ni v ničemer mogoče razlagati, kot da državam članicam in Europolu preprečuje uporabo obvestil kot instrumenta za obravnavanje spletnih terorističnih vsebin. |
(41) |
Zaradi še posebej hudih posledic nekaterih terorističnih spletnih vsebin bi morali ponudniki storitev gostovanja ustrezne organe v zadevni državi članici ali pristojne organe v državi članici, v kateri imajo sedež ali pravnega zastopnika, nemudoma obvestiti o teroristični vsebini, ki vključuje neposredno grožnjo za življenje ali domnevno teroristično kaznivo dejanje. Za zagotovitev sorazmernosti bi morala biti ta obveznost omejena na teroristična kazniva dejanja, kot so opredeljena v členu 3(1) Direktive (EU) 2017/541. Ta obveznost obveščanja ne bi smela pomeniti, da morajo ponudniki storitev gostovanja aktivno iskati dokaze za takšne grožnje za življenje ali domnevno teroristično kaznivo dejanje. Kot zadevno državo članico bi morali razumeti tisto državo članico, ki ima sodno pristojnost za preiskovanje in pregon teh terorističnih kaznivih dejanj na podlagi državljanstva storilca kaznivega dejanja ali potencialne žrtve kaznivega dejanja ali ciljne lokacije terorističnega dejanja. V primeru dvoma bi morali ponudniki storitev gostovanja informacije predložiti Europolu, ki bi nato moral ustrezno ukrepati v skladu s svojimi pristojnostmi, vključno tako, da te informacije posreduje ustreznim nacionalnim organom. Pristojnim organom držav članic bi bilo treba dovoliti, da take informacije uporabljajo za uvedbo preiskovalnih ukrepov, ki so na voljo v okviru prava Unije ali nacionalnega prava. |
(42) |
Ponudniki storitev gostovanja bi morali imenovati ali vzpostaviti kontaktne točke, da bi se olajšalo hitro obravnavanje odredb o odstranitvi . Kontaktna točka bi morala služiti samo operativnim namenom. Kontaktno točko bi morala sestavljati namenska sredstva, ki so lahko notranja ali oddana v zunanje izvajanje in omogočajo elektronsko predložitev odredb o odstranitvi, ter tehnična sredstva ali osebje, ki omogočajo njihovo hitro obdelavo. Ni nujno, da se kontaktna točka nahaja v Uniji. Ponudnik storitev gostovanja bi moral imeti možnost, da za namen te uredbe uporabi obstoječo kontaktno točko, pod pogojem, da lahko ta kontaktna točka izpolnjuje naloge, določene v tej uredbi. Da se zagotovi odstranitev teroristične vsebine ali onemogoči dostop do nje v eni uri od prejema odredbe o odstranitvi, bi morale biti kontaktne točke ponudnikov storitev gostovanja, ki so izpostavljeni terorističnim vsebinam, dosegljive ves čas. Informacije o kontaktni točki bi morale vključevati informacije o jeziku, v katerem se jo lahko naslovi. Za lažjo komunikacijo med ponudniki storitev gostovanja in pristojnimi organi se ponudnike storitev gostovanja spodbuja, da omogočijo komunikacijo v enem od uradnih jezikov institucij Unije, v katerem so na voljo njihovi pogoji uporabe. |
(43) |
Ker ni splošne zahteve, da ponudniki storitev gostovanja zagotovijo fizično prisotnost na ozemlju Unije, je treba zagotoviti, da je jasno, katera država članica ima sodno pristojnost nad ponudnikom, ki zagotavlja storitve gostovanja v Uniji. Praviloma ponudnik storitev gostovanja spada pod sodno pristojnost države članice, v kateri ima glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež. To ne bi smelo posegati v pravila o pristojnosti, določena za namene odredb o odstranitvi in odločitev, sprejetih na podlagi pregleda odredb o odstranitvi v skladu s to uredbo. Kar zadeva ponudnika storitev gostovanja, ki nima sedeža v Uniji in ne imenuje pravnega zastopnika, bi morala vsaka država članica kljub temu imeti sodno pristojnost in zato imeti možnost naložiti kazni, pod pogojem, da se spoštuje načelo ne bis in idem. |
(44) |
Ponudniki storitev gostovanja, ki nimajo sedeža v Uniji, bi morali pisno imenovati pravnega zastopnika, da se zagotovi skladnost z obveznostmi iz te uredbe in njihovo izvrševanje. Ponudniki storitev gostovanja bi morali imeti možnost, da za namene te uredbe imenujejo zastopnika, ki je že imenovan za druge namene, pod pogojem, da ta pravni zastopnik izpolnjuje naloge iz te uredbe. Pravni zastopnik bi moral biti pooblaščen za delovanje v imenu ponudnika storitev gostovanja. |
(45) |
Kazni so nujne, da se zagotovi, da ponudniki storitev gostovanja učinkovito izvajajo to uredbo. Države članice bi morale sprejeti pravila o kaznih, ki so lahko upravne ali kazenske, po potrebi tudi smernice za določanje glob. Neizpolnjevanje obveznosti se v posameznih primerih lahko sankcionira, in sicer ob upoštevanju načel ne bis in idem in sorazmernosti, pri čemer se zagotovi, da se pri takšnih kaznih upošteva sistematično neizpolnjevanje. Kazni so lahko v različnih oblikah, vključno z uradnimi opozorili v primeru manjših kršitev ali denarnimi kaznimi v zvezi s hujšimi ali sistematičnimi kršitvami. Posebno stroge kazni bi bilo treba naložiti v primeru, ko ponudnik storitev gostovanja sistematično ali vztrajno ne odstranjuje terorističnih vsebin ali ne onemogoča dostopa do njih v eni uri od prejema odredbe o odstranitvi. Za zagotovitev pravne varnosti bi bilo treba v tej uredbi določiti, za katere kršitve se naložijo kazni, in katere okoliščine so pomembne pri ocenjevanju vrste in ravni takšnih kazni. Pri odločanju o tem, ali bi bilo treba naložiti denarne kazni, bi bilo treba ustrezno upoštevati finančna sredstva ponudnika storitev gostovanja. Poleg tega bi moral pristojni organ upoštevati, ali je ponudnik storitev gostovanja zagonsko podjetje, mikro, malo ali srednje podjetje, kot so opredeljeni v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (12). Upoštevati bi bilo treba tudi dodatne okoliščine, na primer ali je bilo ravnanje ponudnika storitev gostovanja objektivno nepremišljeno ali nedopustno ter ali je bila kršitev storjena iz malomarnosti ali namerno. Države članice bi morale zagotoviti, da kazni, naložene za kršitev te uredbe, ne spodbujajo odstranjevanja gradiva, ki ni teroristično. |
(46) |
Uporaba standardiziranih predlog omogoča lažje sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi in ponudniki storitev gostovanja, kar jim omogoča hitrejše in učinkovitejše sporazumevanje. Zlasti je pomembno, da se po prejemu odredbe o odstranitvi zagotovi hitro ukrepanje. Uporaba predlog zniža stroške prevajanja in prispeva k višjemu standardu postopka. Predloge za povratne informacije omogočajo standardizirano izmenjavo informacij, kar je zlasti pomembno v primerih, ko ponudniki storitev gostovanja ne morejo izpolniti odredbe o odstranitvi. Načini pošiljanja, ki zahtevajo potrditev pristnosti, lahko jamčijo za verodostojnost odredbe o odstranitvi, vključno s točnim datumom in uro, ko je bila odredba poslana in prejeta. |
(47) |
Da se po potrebi omogoči hitra sprememba vsebine predlog, ki se uporabljajo za namene te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo prilog k tej uredbi. Da bi lahko Komisija upoštevala razvoj tehnologije in povezanega pravnega okvira, bi morala biti pooblaščena tudi za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev te uredbe s tehničnimi zahtevami za elektronska sredstva, ki jih uporabljajo pristojni organi za pošiljanje odredb o odstranitvi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (13). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
(48) |
Države članice bi morale zbirati informacije o izvajanju te uredbe. Države članice bi morale imeti možnost, da uporabijo poročila ponudnikov storitev gostovanja o preglednosti ter jih po potrebi dopolnijo z natančnejšimi informacijami, kot so njihova lastna poročila o preglednosti na podlagi te uredbe. Za pridobivanje podatkov, potrebnih za oceno izvajanja te uredbe, bi bilo treba pripraviti podroben program za spremljanje dosežkov, rezultatov in učinkov te uredbe. |
(49) |
Komisija bi morala na podlagi ugotovitev in zaključkov iz poročila o izvajanju ter rezultatov spremljanja opraviti oceno izvajanja te uredbe v treh letih po datumu začetka njene veljavnosti. Ocena bi morala temeljiti na merilih učinkovitosti, nujnosti, uspešnosti, sorazmernosti, ustreznosti, skladnosti in dodane vrednosti za Unijo. Oceniti bi morala delovanje različnih operativnih in tehničnih ukrepov, določenih v tej uredbi, vključno z uspešnostjo ukrepov za izboljšanje odkrivanja, prepoznavanja in odstranjevanja terorističnih spletnih vsebin, uspešnostjo zaščitnih mehanizmov ter učinki na potencialno prizadete temeljne pravice, kot je svoboda izražanja in obveščanja, vključno s svobodo in pluralizmom medijev, svobodo gospodarske pobude ter pravico do zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov. Komisija bi morala oceniti tudi učinek na potencialno prizadete interese tretjih oseb. |
(50) |
Ker cilja te uredbe, in sicer zagotavljanja nemotenega delovanja digitalnega enotnega trga z obravnavanjem razširjanja terorističnih spletnih vsebin, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov omejitve lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta uredba določa enotna pravila za obravnavanje zlorabe storitev gostovanja za razširjanje terorističnih spletnih vsebin v javnosti in zlasti pravila o:
(a) |
razumnih in sorazmernih dolžnostih skrbnega ravnanja, ki veljajo za ponudnike storitev gostovanja, da obravnavajo razširjanje terorističnih vsebin v javnosti v okviru svojih storitev in po potrebi zagotovijo hitro odstranitev ali onemogočenje dostopa do takih vsebin; |
(b) |
ukrepih, ki jih morajo v skladu s pravom Unije in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov za varovanje temeljnih pravic, zlasti svobode izražanja in obveščanja v odprti in demokratični družbi, uvesti države članice za:
|
2. Ta uredba se uporablja za ponudnike storitev gostovanja, ki v Uniji, ne glede na njihov glavni sedež, ponujajo storitve, kolikor v javnosti razširjajo informacije.
3. Gradivo, ki se v javnosti razširja za izobraževalne, novinarske, umetniške ali raziskovalne namene ali za namene preprečevanja terorizma ali boja proti njemu, vključno z gradivom, pri katerem gre za izražanje polemičnih ali kontroverznih stališč v javni razpravi, se ne šteje za teroristično vsebino. Z oceno se ugotovi pravi namen tega razširjanja in ali se gradivo v javnosti razširja za te namene.
4. Ta uredba ne spreminja obveznosti spoštovanja pravic, svoboščin in načel iz člena 6 PEU ter se uporablja brez poseganja v temeljna načela v zvezi s svobodo izražanja in obveščanja, vključno s svobodo in pluralizmom medijev.
5. Ta uredba ne posega v direktivi 2000/31/ES in 2010/13/EU. Pri avdiovizualnih medijskih storitvah, kot so opredeljene v točki (a) člena 1(1) Direktive 2010/13/EU, prevlada Direktiva 2010/13/EU.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„ponudnik storitev gostovanja“ pomeni ponudnika storitev, ko je opredeljen v točki (b) člena 1 Direktive (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (14), ki vključujejo shranjevanje informacij, ki jih zagotovi ponudnik vsebin in ki se zagotovijo na njegovo zahtevo; |
(2) |
„ponudnik vsebin“ pomeni uporabnika, ki je zagotovil informacije, ki jih ponudnik storitev gostovanja hrani ali jih je hranil in razširjal v javnosti; |
(3) |
„razširjanje v javnosti“ pomeni dajanje informacij na voljo potencialno neomejenemu številu oseb na zahtevo ponudnika vsebin; |
(4) |
„ponujanje storitev v Uniji“ pomeni omogočati fizičnim ali pravnim osebam v eni ali več državah članicah, da uporabljajo storitve ponudnika storitev gostovanja, ki je močno povezan z zadevno državo članico ali zadevnimi državami članicami. |
(5) |
„močna povezava“ pomeni povezavo med ponudnikom storitev gostovanja z eno ali več državami članicami, do katere pride zaradi tega, ker ima ta ponudnik sedež v Uniji, ali pa na podlagi posebnih dejanskih meril, kot so:
|
(6) |
„teroristična kazniva dejanja“ pomeni kazniva dejanja, kot so opredeljena v členu 3 Direktive (EU) 2017/541; |
(7) |
„teroristična vsebina“ pomeni eno ali več naslednjih vrst gradiv, in sicer gradivo, ki:
|
(8) |
„pogoji“ pomeni vse pogoje in klavzule, ne glede na njihovo ime ali obliko, ki urejajo pogodbeno razmerje med ponudnikom storitev gostovanja in njegovimi uporabniki; |
(9) |
„glavni sedež“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež ponudnika storitev gostovanja, kjer se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor. |
Člen 3
Odredbe o odstranitvi
1. Pristojni organ vsake države članice je pooblaščen, da izda odredbo o odstranitvi, s katero od ponudnikov storitev gostovanja zahteva, da odstranijo teroristično vsebino ali onemogočijo dostop do nje v vseh državah članicah.
2. Kadar pristojni organ ponudniku storitev gostovanja predhodno še ni izdal odredbe o odstranitvi, potem temu ponudniku storitev gostovanja vsaj 12 ur pred izdajo odredbe o odstranitvi sporoči informacije o veljavnih postopkih in rokih.
Prvi pododstavek se ne uporablja v ustrezno utemeljenih nujnih primerih.
3. Ponudniki storitev gostovanja odstranijo teroristično vsebino ali onemogočijo dostop do nje v vseh državah članicah čim prej, v vsakem primeru pa v eni uri od prejema odredbe o odstranitvi.
4. Pristojni organi izdajo odredbe o odstranitvi z uporabo predloge iz Priloge I. Odredbe o odstranitvi vsebujejo naslednje elemente:
(a) |
identifikacijski podatki pristojnega organa, ki izda odredbo o odstranitvi, in potrditev pristnosti odredbe o odstranitvi s strani tega pristojnega organa; |
(b) |
dovolj podrobno obrazložitev, zakaj se vsebina šteje za teroristično vsebino, in sklic na ustrezne vrste gradiva iz točke 7 člena 2; |
(c) |
točen enotni naslov vira (URL – Uniform Resource Locator) in po potrebi dodatne informacije za opredelitev teroristične vsebine; |
(d) |
sklic na to uredbo kot pravno podlago za odredbo o odstranitvi; |
(e) |
datum, žig z datumom in časom izdaje in elektronski podpis pristojnega organa, ki izda odredbo o odstranitvi; |
(f) |
zlahka razumljive informacije o možnostih pravnega varstva, ki so na voljo ponudniku storitev gostovanja in ponudniku vsebin, vključno z informacijo glede pravnega varstva pri pristojnem organu, pravnimi sredstvi pred sodiščem in pritožbenimi roki; |
(g) |
kadar je potrebno in sorazmerno, odločitev, da se ne razkrijejo informacije o odstranitvi terorističnih vsebin ali onemogočenju dostopa do njih v skladu s členom 11(3). |
5. Pristojni organ odredbo o odstranitvi naslovi na glavni sedež ponudnika storitev gostovanja ali na njegovega pravnega zastopnika, ki je imenovan v skladu s členom 17.
Ta pristojni organ kontaktni točki iz člena 15(1) odredbo o odstranitvi pošlje z elektronskimi sredstvi, ki ustvarijo pisni zapis na tak način, da se omogoči ugotavljanje pristnosti pošiljatelja, vključno s točnostjo datuma in časa pošiljanja in prejema odredbe.
6. Ponudnik storitev gostovanja brez nepotrebnega odlašanja z uporabo predloge iz Priloge II obvestijo pristojni organ o odstranitvi teroristične vsebine ali onemogočenju dostopa do nje v vseh državah članicah, pri čemer navedejo zlasti čas te odstranitve ali onemogočenja.
7. Če ponudnik storitev gostovanja ne more izpolniti odredbe o odstranitvi zaradi višje sile ali ker to dejansko ni mogoče in ponudnik storitev gostovanja na to nima vpliva, tudi zaradi objektivno utemeljenih tehničnih ali operativnih razlogov, o tem brez nepotrebnega odlašanja obvesti pristojni organ, ki je izdal odredbo o odstranitvi na podlagi teh razlogov, za kar uporabi predlogo iz Priloge III.
Rok iz odstavka 3 začne teči takoj, ko razlogi iz prvega pododstavka tega odstavka prenehajo obstajati.
8. Če ponudnik storitev gostovanja ne more izpolniti odredbe o odstranitvi, ker so v njej očitne napake ali ker v njej ni dovolj informacij za njeno izvršitev, o tem brez nepotrebnega odlašanja obvesti pristojni organ, ki je izdal odredbo o odstranitvi, in zahteva potrebna pojasnila, za kar uporabi predlogo iz Priloge III.
Rok iz odstavka 3 začne teči takoj, ko ponudnik storitev gostovanja prejme potrebna pojasnila.
9. Odredba o odstranitvi postane dokončna ob izteku pritožbenega roka, kadar ni bila vložena nobena pritožba v skladu z nacionalnim pravom, ali ob potrditvi po pritožbi.
Ko postane odredba o odstranitvi dokončna, pristojni organ, ki je izdal odredbo o odstranitvi, o tem obvesti pristojni organ iz točke (c) člena 12(1) države članice, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež.
Člen 4
Postopek pri čezmejnih odredbah o odstranitvi
1. Ob upoštevanju člena 3, kadar ponudnik storitev gostovanja nima glavnega sedeža ali svojega pravnega zastopnika v državi članici pristojnega organa, ki je izdal odredbo o odstranitvi, ta organ sočasno predloži kopijo odredbe o odstranitvi pristojnemu organu države članice, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež.
2. Kadar ponudnik storitev gostovanja prejme odredbo o odstranitvi iz tega člena, sprejme ukrepe iz člena 3 in ukrepe, ki so potrebni, da lahko v skladu z odstavkom 7 tega člena ponovno objavi vsebino ali ponovno omogoči dostop do nje.
3. Pristojni organ države članice, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež, lahko na svojo lastno pobudo v 72 urah po tem, ko je v skladu z odstavkom 1 prejel kopijo odredbe o odstranitvi, pregleda odredbo o odstranitvi, da bi ugotovil, ali resno ali očitno krši to uredbo ali temeljne pravice in svoboščine, zagotovljene z Listino.
Kadar ugotovi kršitev, v istem obdobju sprejme utemeljeno odločitev v ta namen.
4. Ponudniki storitev gostovanja in ponudniki vsebin imajo pravico, da v 48 urah po prejemu odredbe o odstranitvi ali obvestila v skladu s členom 11(2) pristojnim organom države članice, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež, predložijo utemeljeno zahtevo za pregled odredbe o odstranitvi iz prvega pododstavka odstavka 3 tega člena.
Pristojni organ v 72 urah po prejemu zahteve in po pregledu odredbe o odstranitvi sprejme utemeljeno odločitev, v kateri navede svoje ugotovitve o tem, ali kršitev obstaja.
5. Pristojni organ pred sprejetjem odločitve na podlagi drugega pododstavka odstavka 3 ali odločitve o obstoju kršitve na podlagi drugega pododstavka odstavka 4 obvesti pristojni organ, ki je izdal odredbo o odstranitvi, o odločitvi, ki jo namerava sprejeti, in razlogih zanjo.
6. Kadar pristojni organ države članice, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež, sprejme utemeljeno odločitev v skladu z odstavkom 3 ali 4 tega člena, to odločitev brez odlašanja sporoči organu, ki je izdal odredbo o odstranitvi, ponudniku storitev gostovanja, ponudniku vsebin, ki je zahteval pregled na podlagi odstavka 4 tega člena, v skladu s členom 14 pa tudi Europolu. Kadar se z odločitvijo ugotovijo kršitve na podlagi odstavkov 3 ali 4 tega člena, odredba o odstranitvi nima več pravnih učinkov.
7. Po prejemu odločitve o ugotovitvi kršitev, sporočene v skladu z odstavkom 6, zadevni ponudnik storitev gostovanja nemudoma ponovno objavi vsebino ali ponovno omogoči dostop do nje, kar pa ne posega v možnost, da uveljavlja svoje pogoje v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom.
Člen 5
Posebni ukrepi
1. Ponudnik storitev gostovanja, ki je izpostavljen terorističnim vsebinam, kakor je določeno v odstavku 4, v svoje pogoje po potrebi vključi in uporablja določbe za obravnavanje zlorabe svojih storitev za razširjanje terorističnih vsebin v javnosti.
Pri tem ponudnik storitev gostovanja postopa skrbno, sorazmerno in nediskriminatorno, ob ustreznem upoštevanju temeljnih pravic uporabnikov v vseh okoliščinah, upošteva pa zlasti temeljni pomen svobode izražanja in obveščanja v odprti in demokratični družbi, da bi se preprečila odstranitev gradiva, ki ni teroristična vsebina.
2. Kadar je ponudnik storitev gostovanja izpostavljen teroristični vsebini, kakor je določeno v odstavku 4, sprejme posebne ukrepe za zaščito svojih storitev pred razširjanjem terorističnih vsebin v javnosti.
Odločitev o izbiri posebnih ukrepov sprejme ponudnik storitev gostovanja. Takšni ukrepi lahko vključujejo enega ali več naslednjih elementov:
(a) |
ustrezne tehnične in operativne ukrepe ali zmogljivosti, kot so ustrezna kadrovska ali tehnična sredstva za prepoznavanje in hitro odstranjevanje terorističnih vsebin ali onemogočenje dostopa do njih; |
(b) |
lahko dostopne in uporabniku prijazne mehanizme, s katerimi lahko uporabniki ponudniku storitev gostovanja prijavijo ali označijo domnevne teroristične vsebine; |
(c) |
katere koli druge mehanizme za boljšo ozaveščenost glede terorističnih vsebin na lastnih storitvah, kot so mehanizmi za moderiranje uporabnikov; |
(d) |
katere koli druge ukrepe, za katere ponudnik storitev gostovanja meni, da so primerni za obravnavanje dajanja terorističnih vsebin na voljo v okviru lastnih storitev. |
3. Posebni ukrepi izpolnjujejo vse naslednje zahteve:
(a) |
učinkovito zmanjšujejo raven izpostavljenosti storitev ponudnika storitev gostovanja terorističnim vsebinam; |
(b) |
so ciljno usmerjeni in sorazmerni ter zlasti upoštevajo resnost ravni izpostavljenosti storitev ponudnika storitev gostovanja terorističnim vsebinam ter tehnične in operativne zmogljivosti, finančno trdnost, število uporabnikov ponudnika storitev gostovanja in količino vsebin, ki jih zagotavljajo; |
(c) |
uporabljajo se na način, ki polno upošteva pravice in zakonite interese uporabnikov, zlasti temeljnih pravic uporabnikov do svobode izražanja in obveščanja, spoštovanja zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov; |
(d) |
uporabljajo se skrbno in nediskriminatorno. |
Kadar posebni ukrepi vključujejo uporabo tehničnih ukrepov, se zagotovijo ustrezni in učinkoviti zaščitni ukrepi, zlasti s človeškim nadzorom in preverjanjem, da se zagotovi točnost in prepreči odstranitev gradiva, ki ni teroristična vsebina.
4. Ponudnik storitev gostovanja je izpostavljen terorističnim vsebinam, kadar pristojni organ države članice, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež:
(a) |
sprejme odločitev, ki temelji na objektivnih dejavnikih, kot na primer, da je ponudnik storitev gostovanja v predhodnih 12 mesecih prejel dve ali več dokončnih odredb o odstranitvi, v kateri ugotovi, da je ponudnik storitev gostovanja izpostavljen terorističnim vsebinam, in |
(b) |
uradno obvesti ponudnika storitev gostovanja o odločitvi iz točke (a). |
5. Ponudnik storitev gostovanja po prejemu odločitve iz odstavka 4 ali po potrebi odstavka 6 pristojnemu organu poroča o posebnih ukrepih, ki jih je sprejel in ki jih namerava sprejeti za upoštevanje odstavkov 2 in 3. To stori v treh mesecih po prejemu odločitve in nato vsako leto. Ta obveznost preneha, ko pristojni organ na podlagi zahteve iz odstavka 7 odloči, da ponudnik storitev gostovanja ni več izpostavljen terorističnim vsebinam.
6. Kadar pristojni organ na podlagi poročil iz odstavka 5 in po potrebi katerih koli drugih objektivnih dejavnikov meni, da sprejeti posebni ukrepi niso v skladu z odstavkoma 2 in 3, ta pristojni organ na ponudnika storitev gostovanja naslovi odločitev, s katero od njega zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da sta odstavka 2 in 3 upoštevana.
Ponudnik storitev gostovanja izbere vrsto posebnih ukrepov, ki jih bo sprejel.
7. Ponudnik storitev gostovanja lahko kadar koli zahteva, da pristojni organ pregleda in po potrebi spremeni ali prekliče odločitev iz odstavkov 4 ali 6.
Pristojni organ v treh mesecih po prejemu zahteve na podlagi objektivnih dejavnikov sprejme utemeljeno odločitev o zahtevi in o tej odločitvi uradno obvesti ponudnika storitev gostovanja.
8. Nobena zahteva za sprejetje posebnih ukrepov ne posega v člen 15(1) Direktive 2000/31/ES in ponudnikom storitev gostovanja ne nalaga splošne obveznosti spremljanja informacij, ki jih pošljejo ali hranijo, niti splošne obveznosti dejavnega iskanja dejstev ali okoliščin, ki kažejo na nezakonito dejavnost.
Nobena zahteva za sprejetje posebnih ukrepov ponudnikom storitev gostovanja ne nalaga obveznosti uporabe avtomatiziranih orodij.
Člen 6
Shranjevanje vsebine in povezanih podatkov
1. Ponudniki storitev gostovanja shranijo teroristično vsebino, ki so jo odstranili ali onemogočili dostop do nje zaradi odredbe o odstranitvi ali posebnih ukrepov na podlagi člena 3 ali 5, ter povezane podatke, ki so bili odstranjeni kot posledica odstranitve takšne teroristične vsebine, ki so potrebni za:
(a) |
postopke upravnega ali sodnega pregleda ali obravnavo pritožb iz člena 10 v zvezi z odločitvijo o odstranitvi terorističnih vsebin in povezanih podatkov ali onemogočenjem dostopa do njih, ali |
(b) |
preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih kaznivih dejanj. |
2. Teroristična vsebina in povezani podatki iz odstavka 1 se hranijo šest mesecev od odstranitve ali onemogočenja. Teroristična vsebina se na zahtevo pristojnega organa ali sodišča hrani nadaljnje določeno obdobje, samo če in kolikor časa je to potrebno za tekoče postopke upravnega ali sodnega pregleda iz točke (a) odstavka 1.
3. Ponudniki storitev gostovanja zagotovijo, da za teroristično vsebino in z njo povezane podatke, shranjene na podlagi odstavka 1, veljajo ustrezni tehnični in organizacijski zaščitni ukrepi.
S temi tehničnimi in organizacijskimi zaščitnimi ukrepi se zagotovi, da se do shranjene teroristične vsebine in z njo povezanih podatkov dostopa in da se obdelujejo le za namene iz odstavka 1, zagotovi pa se tudi visoka raven varnosti zadevnih osebnih podatkov. Ponudniki storitev gostovanja te zaščitne ukrepe po potrebi pregledajo in posodobijo.
Člen 7
Obveznosti ponudnikov storitev gostovanja glede preglednosti
1. Ponudniki storitev gostovanja v svojih pogojih jasno določijo politiko za obravnavanje razširjanja terorističnih vsebin, po potrebi vključno s smiselno razlago delovanja posebnih ukrepov, po potrebi vključno z uporabo avtomatiziranih orodij.
2. Ponudnik storitev gostovanja, ki sprejme ukrepe za obravnavanje razširjanja terorističnih vsebin ali ki je moral v določenem koledarskem letu sprejeti ukrepe na podlagi te uredbe, da javnosti na voljo poročilo o preglednosti glede teh ukrepov v navedenem letu. To poročilo objavi pred 1. marcem naslednjega leta.
3. Poročila o preglednosti vsebujejo vsaj naslednje informacije:
(a) |
informacije o ukrepih ponudnika storitev gostovanja v zvezi s prepoznavanjem in odstranjevanjem terorističnih vsebin ali onemogočenjem dostopa do njih; |
(b) |
informacije o ukrepih ponudnika storitev gostovanja za obravnavanje ponovnega spletnega pojavljanja gradiva, ki je že bilo odstranjeno ali do katerega je bil dostop onemogočen, ker se je štelo za teroristično vsebino, zlasti kadar so bila uporabljena avtomatizirana orodja; |
(c) |
število terorističnih vsebin, ki so bile odstranjene ali do katerih je bil dostop onemogočen v skladu z odredbami o odstranitvi ali posebnimi ukrepi, in število odredb o odstranitvi, pri katerih vsebina ni bila odstranjena ali do katere ni bil onemogočen dostop na podlagi prvega odstavka člena 3(7) in prvega pododstavka člena 3(8), skupaj z razlogi za to; |
(d) |
število in izid pritožb, ki jih je obravnaval ponudnik storitev gostovanja, v skladu s členom 10; |
(e) |
število in izid postopkov upravnega ali sodnega pregleda, ki jih je uvedel ponudnik storitev gostovanja; |
(f) |
število primerov, ko je moral ponudnik storitev gostovanja ponovno objaviti vsebino ali ponovno omogoči dostop do nje zaradi postopkov upravnega ali sodnega pregleda; |
(g) |
število primerov, ko je ponudnik storitev gostovanja po pritožbi ponudnika vsebin ponovno objavil vsebino ali dostop do nje. |
Člen 8
Poročila o preglednosti s strani pristojnih organov
1. Pristojni organi objavijo letna poročila o preglednosti v zvezi s svojimi dejavnostmi iz te uredbe. Ta poročila glede določenega koledarskega leta vsebujejo vsaj naslednje informacije:
(a) |
število odredb o odstranitvi, izdanih v skladu s členom 3, z navedbo števila odredb o odstranitvi, za katere velja člen 4(1), števila odredb o odstranitvi, pregledanih v skladu s členom 4, in informacij o izvajanju teh odredb o odstranitvi s strani zadevnih ponudnikov storitev gostovanja, vključno s številom primerov, v katerih so bile teroristične vsebine odstranjene ali je bil onemogočen dostop do njih, in številom primerov, v katerih teroristične vsebine niso bile odstranjene ali dostop do njih ni bil onemogočen; |
(b) |
število odločitev, sprejetih v skladu s členom 5(4), (6) ali (7), in informacije o izvajanju teh odločitev s strani ponudnikov storitev gostovanja, vključno z opisom posebnih ukrepov; |
(c) |
število primerov, v katerih so bile odredbe o odstranitvi in odločitve, sprejete v skladu s členom 5(4) in (6), predmet postopkov upravnega ali sodnega pregleda, ter informacije o izidu zadevnih postopkov; |
(d) |
število odločitev o naložitvi kazni na podlagi člena 18 in opis vrste naložene kazni. |
2. Letna poročila o preglednosti iz odstavka 1 ne vsebujejo informacij, ki bi lahko vplivale na tekoče dejavnosti za preprečevanje, odkrivanje ali pregon terorističnih kaznivih dejanj ali interese nacionalne varnosti.
Člen 9
Pravna sredstva
1. Ponudniki storitev gostovanja, ki so prejeli odredbo o odstranitvi, izdano na podlagi člena 3(1), ali odločitev na podlagi člena 4(4) ali člena 5(4), (6) ali (7), imajo pravico do učinkovitega pravnega sredstva. Ta pravica vključuje pravico do izpodbijanja takšne odredbe o odstranitvi pred sodišči države članice pristojnega organa, ki je izdal odredbo o odstranitvi, in pravico do izpodbijanja odločitve na podlagi člena 4(4) ali člena 5(4), (6) ali (7) pred sodišči države članice pristojnega organa, ki sprejel odločitev.
2. Ponudniki vsebin, katerih vsebina je bila po odredbi o odstranitvi odstranjena ali do katere je bil dostop onemogočen, imajo pravico do učinkovitega pravnega sredstva. Ta pravica vključuje pravico do izpodbijanja odredbe o odstranitvi, izdane na podlagi člena 3(1) pred sodišči države članice pristojnega organa, ki je izdal odredbo o odstranitvi, in pravico do izpodbijanja odločitve na podlagi člena 4(4) pred sodišči države članice pristojnega organa, ki je sprejel odločitev.
3. Države članice vzpostavijo učinkovite postopke za uveljavljanje pravic iz tega člena.
Člen 10
Pritožbeni mehanizmi
1. Vsak ponudnik storitev gostovanja vzpostavi učinkovit in dostopen mehanizem, ki ponudnikom vsebin, katerih vsebina je bila odstranjena ali je bil onemogočen dostop do nje zaradi posebnih ukrepov na podlagi člena 5, omogoča, da vložijo pritožbo v zvezi z odstranitvijo ali onemogočenjem dostopa do nje, in zahtevajo ponovno objavo vsebine ali dostop do nje.
2. Vsak ponudnik storitev gostovanja hitro preuči vse pritožbe, ki jih prejme s pomočjo mehanizma iz odstavka 1, in brez nepotrebnega odlašanja ponovno objavi vsebino ali dostop do nje, kadar sta bila odstranitev ali onemogočenje dostopa neupravičena. Pritožnika v dveh tednih od prejema pritožbe obvesti o izidu pritožbe.
Kadar je pritožba zavrnjena, ponudnik storitev gostovanja pritožniku predloži razloge za svojo odločitev.
Ponovna objava vsebine ali dostop do nje ne preprečuje postopkov upravnega ali sodnega pregleda zoper odločitev ponudnika storitev gostovanja ali pristojnega organa.
Člen 11
Informacije za ponudnike vsebin
1. Kadar ponudnik storitev gostovanja odstrani teroristične vsebine ali onemogoči dostop do njih, ponudniku vsebin zagotovijo informacije o takšni odstranitvi ali onemogočenju.
2. Ponudnik storitev gostovanja ponudnika vsebin na njegovo zahtevo obvesti o razlogih za odstranitev ali onemogočenje in njegovih pravicah za izpodbijanje odredbe o odstranitvi ali ponudniku vsebin predloži kopijo odredbe o odstranitvi.
3. Obveznost na podlagi odstavkov 1 in 2 se ne uporablja, kadar pristojni organ, ki izda odredbo o odstranitvi, odloči, da je nujno in sorazmerno, da se razlogi ne razkrijejo zaradi razlogov javne varnosti, kot so preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon terorističnih kaznivih dejanj, dokler je to potrebno, vendar ne dlje kot šest tednov od navedene odločitve. V takem primeru ponudnik storitev gostovanja ne razkrije nobenih informacij o odstranitvi ali onemogočenju dostopa do terorističnih vsebin.
Navedeni pristojni organ lahko podaljša to obdobje za nadaljnjih šest tednov, kadar je takšno nerazkritje še vedno upravičeno.
Člen 12
Imenovanje pristojnih organov
1. Vsaka država članica imenuje organ ali organe, ki so pristojni za:
(a) |
izdajanje odredb o odstranitvi na podlagi člena 3; |
(b) |
pregled odredb o odstranitvi na podlagi člena 4; |
(c) |
nadzor izvajanja posebnih ukrepov na podlagi člena 5; |
(d) |
nalaganje kazni na podlagi člena 18. |
2. Vsaka država članica imenuje ali vzpostavi kontaktno točko v okviru pristojnega organa iz točke (a) odstavka 1 za obravnavo zahtev za pojasnila in povratne informacije v zvezi z odredbami o odstranitvi, ki jih je izdal ta pristojni organ.
Države članice zagotovijo, da so informacije o kontaktni točki javno dostopne.
3. Države članice do … [dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] uradno obvestijo Komisijo o pristojnem organu ali pristojnih organih iz odstavka 1 in vsaki njihovi spremembi. Komisija uradno obvestilo in njegove morebitne spremembe objavi v Uradnem listu Evropske unije.
4. Komisija do … [dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] vzpostavi spletni register, v katerem so navedeni pristojni organi iz odstavka 1 in kontaktna točka, imenovana ali vzpostavljena na podlagi odstavka 2 za vsak pristojni organ. Komisija redno objavlja vse morebitne spremembe spletnega registra.
Člen 13
Pristojni organi
1. Države članice zagotovijo, da imajo njihovi pristojni organi potrebna pooblastila in zadostne vire za doseganje ciljev in izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe.
2. Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi svoje naloge iz te uredbe opravljajo objektivno in nediskriminatorno ter ob polnem spoštovanju temeljnih pravic. Pristojni organi ne zahtevajo ali sprejemajo navodil od nobenega drugega organa v zvezi z opravljanjem svojih nalog iz člena 12(1).
Prvi pododstavek tega odstavka ne preprečuje nadzora v skladu z nacionalnim ustavnim pravom.
Člen 14
Sodelovanje med ponudniki storitev gostovanja, pristojnimi organi in Europolom
1. Pristojni organi si izmenjujejo informacije, se usklajujejo in sodelujejo med seboj ter po potrebi z Europolom v zvezi z odredbami o odstranitvi, zlasti da bi se preprečilo podvajanje prizadevanj, okrepilo usklajevanje in preprečilo poseganje v preiskave v različnih državah članicah.
2. Pristojni organi v državah članicah si s pristojnimi organi iz točk (c) in (d) člena 12(1) izmenjujejo informacije, se usklajujejo ter sodelujejo z njim v zvezi s posebnimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 5, ter kaznimi, naloženimi na podlagi člena 18. Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi iz točk (c) in (d) člena 12(1) vse ustrezne informacije.
3. Za namene odstavka 1 države članice zagotovijo ustrezne in varne komunikacijske kanale ali mehanizme, da zagotovijo pravočasno izmenjavo relevantnih informacij.
4. Zaradi učinkovitega izvajanja te uredbe in zaradi izogibanja podvajanju prizadevanj lahko države članice in ponudniki storitev gostovanja uporabijo namenska orodja, vključno s tistimi, ki jih je vzpostavil Europol, da se olajša zlasti:
(a) |
obdelava odredb o odstranitvi in povratne informacije v zvezi z njimi na podlagi člena 3; in |
(b) |
sodelovanje s ciljem določitve in izvajanja posebnih ukrepov na podlagi člena 5. |
5. Kadar ponudniki storitev gostovanja ugotovijo teroristično vsebino, ki vključuje neposredno grožnjo za življenje, o tem takoj obvestijo organe, pristojne za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj v zadevnih državah članicah. Kadar ni mogoče ugotoviti zadevne države članice ali držav članic, ponudniki storitev gostovanja uradno obvestijo kontaktno točko na podlagi člena 12(2) v državi članici, v kateri imajo glavni sedež ali v kater imajo njihovi pravni zastopniki prebivališče ali sedež, informacije o tej teroristični vsebini pa pošljejo Europolu za ustrezno nadaljnje ukrepanje.
6. Pristojni organi so pozvani, naj kopije odredb o odstranitvi pošljejo Europolu, da bi le-ta pripravil letno poročilo z analizo vrst terorističnih vsebin, za katere so bile izdane odredbe o odstranitvi ali do katerih je bil onemogočen dostop na podlagi te uredbe.
Člen 15
Kontaktne točke ponudnikov storitev gostovanja
1. Vsak ponudnik storitev gostovanja imenuje ali vzpostavi kontaktno točko za elektronsko sprejemanje odredb o odstranitvi ter njihovo hitro obdelavo na podlagi členov 3 in 4. Ponudniki storitev gostovanja zagotovijo, da so informacije o kontaktni točki javno dostopne.
2. Informacije iz odstavka 1 tega člena navajajo uradne jezike institucij Unije v skladu z Uredbo 1/58 (15), v katerih se je mogoče obrniti na kontaktno točko in v katerih potekajo nadaljnje izmenjave glede odredb o odstranitvi na podlagi člena 3. Ti jeziki vključuje vsaj enega od uradnih jezikov države članice, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja svoj glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež.
Člen 16
Sodna pristojnost
1. Država članica, v kateri je glavni sedež ponudnika storitev gostovanja, ima sodno pristojnost za namene členov 5, 18 in 21. Za ponudnika storitev gostovanja, ki nima glavnega sedeža v Uniji, se šteje, da je v sodni pristojnosti države članice, v kateri ima prebivališče ali sedež njegov pravni zastopnik.
2. Kadar ponudnik storitev gostovanja, ki nima glavnega sedeža v Uniji, ne imenuje pravnega zastopnika, imajo sodno pristojnost vse države članice.
3. Kadar pristojni organ države članice izvaja sodno pristojnost na podlagi odstavka 2, o tem obvesti pristojne organe vseh drugih držav članic.
Člen 17
Pravni zastopnik
1. Ponudnik storitev gostovanja, ki nima svojega glavnega sedeža v Uniji, pisno imenuje fizično ali pravno osebo kot svojega pravnega zastopnika v Uniji za prejemanje odredb o odstranitvi in odločitev, ki jih izdajo pristojni organi, za zagotavljanje skladnosti z njimi in njihovo izvrševanje.
2. Ponudnik storitev gostovanja svojemu pravnemu zastopniku zagotovi potrebna pooblastila in sredstva za skladnost s temi odredbami za odstranitev in odločitvami in za sodelovanje s pristojnimi organi.
Pravni zastopnik ima prebivališče ali sedež v edni od držav članic, v kateri ponudnik storitev gostovanja ponuja svoje storitve.
3. Pravni zastopnik je lahko odgovoren za kršitev te uredbe, brez poseganja v odgovornost ali pravne ukrepe zoper ponudnika storitev gostovanja.
4. Ponudnik storitev gostovanja o tem imenovanju uradno obvesti pristojni organ iz točke (d) člena 12(1) v državi članici, v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež.
Ponudnik storitev gostovanja zagotovi, da so informacije o pravnem zastopniku javno dostopne.
Člen 18
Kazni
1. Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe s strani ponudnikov storitev gostovanja, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Take kazni so omejene na obravnavanje kršitev člena 3(3) in (6), člena 4(2) in (7), člena 5(1), (2), (3), (5) in (6), členov 6, 7, 10 in 11, člena 14(5), člena 15(1) in člena 17.
Kazni iz prvega pododstavka morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice do … [12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] uradno obvestijo Komisijo o teh pravilih in ukrepih ter jo brez odlašanja uradno obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah, ki vplivajo nanje.
2. Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri odločanju o tem, ali bodo naložili kazen, ter pri določanju vrste in ravni kazni upoštevajo vse pomembne okoliščine, vključno z naslednjim:
(a) |
naravo, resnostjo in trajanjem kršitve; |
(b) |
ali je bila kršitev namerna ali malomarna; |
(c) |
predhodnimi kršitvami s strani ponudnika storitev gostovanja; |
(d) |
finančno trdnostjo ponudnika storitev gostovanja; |
(e) |
ravnjo sodelovanja ponudnika storitev gostovanja s pristojnimi organi; |
(f) |
vrsto in velikostjo ponudnika storitev gostovanja, zlasti ali je mikro, malo ali srednje podjetje; |
(g) |
stopnjo krivde ponudnika storitev gostovanja, pri čemer upoštevajo tehnične in organizacijske ukrepe, ki jih je ta sprejel za skladnost s to uredbo. |
3. Države članice zagotovijo, da za sistematično ali vztrajno neizpolnjevanje obveznosti iz člena 3(3) veljajo denarne kazni v višini do 4 % skupnega prometa ponudnika storitev gostovanja v predhodnem poslovnem letu.
Člen 19
Tehnične zahteve in spremembe prilog
1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20, s katerimi dopolni to uredbo s potrebnimi tehničnimi zahtevami za elektronska sredstva, ki jih pristojni organi uporabljajo za pošiljanje odredb o odstranitvi.
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za spremembo prilog, da bi se učinkovito obravnavala morebitna potreba po izboljšavah predlog za odredbe o odstranitvi in za predložitev informacij o nezmožnosti izvršitve odredb o odstranitvi.
Člen 20
Izvajanje prenosa pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 19 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od … [eno leto po začetku veljavnosti te uredbe].
3. Prenos pooblastila iz člena 19 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.
5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 19, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 21
Spremljanje
1. Države članice od svojih pristojnih organov in ponudnikov storitev gostovanja pod njihovo sodno pristojnostjo zberejo in Komisiji vsako leto do 31. marca pošljejo informacije o ukrepih, ki so jih sprejeli v skladu s to uredbo v predhodnem koledarskem letu. Te informacije vključujejo:
(a) |
število izdanih odredb o odstranitvi in število terorističnih vsebin, ki so bile odstranjene ali je bil dostop do njih onemogočen, ter hitrost odstranitve ali onemogočenja; |
(b) |
posebne ukrepe, sprejet na podlagi člena 5, vključno s številom terorističnih vsebin, ki so bile odstranjene ali je bil dostop do njih onemogočen, in ter hitrostjo odstranitve ali onemogočenja; |
(c) |
število zahtev za dostop, ki jih izdajo pristojni organi v zvezi z vsebinami, ki jih ponudniki storitev gostovanja hranijo na podlagi člena 6; |
(d) |
število začetih pritožbenih postopkov in ukrepih, ki so jih ponudniki storitev gostovanja sprejeli na podlagi člena 10; |
(e) |
število začetih upravnih ali sodnih postopkih pregleda in odločitvah, ki jih je sprejel pristojni organ v skladu z nacionalnim pravom. |
2. Komisija najpozneje do … [dve leti po začetku veljavnosti te uredbe] vzpostavi podroben program za spremljanje dosežkov, rezultatov in učinkov te uredbe. V programu spremljanja se določijo kazalniki in načini ter časovni intervali za zbiranje podatkov in drugih potrebnih dokazov. Določijo se ukrepi, ki jih morajo Komisija in države članice sprejeti pri zbiranju in analizi podatkov in drugih dokazov za spremljanje napredka in oceno te uredbe na podlagi člena 23.
Člen 22
Poročilo o izvajanju
Komisija do ... [dve leti po začetku veljavnosti te uredbe] Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o uporabi te uredbe. V to poročilo se vključijo informacije o spremljanju iz člena 21 in informacije, ki izhajajo iz obveznosti glede preglednosti iz člena 8. Države članice predložijo Komisiji informacije, potrebne za pripravo poročila.
Člen 23
Ocena
Komisija do …. [tri leta po začetku veljavnosti te uredbe] izvede oceno te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o njeni uporabi, vključno o:
(a) |
delovanju in učinkovitosti zaščitnih mehanizmov, zlasti tistih iz člena 4(4), 6(3) in členov 7 do 11; |
(b) |
učinku uporabe te uredbe na temeljne pravice, zlasti do svobode izražanja in obveščanja, spoštovanja zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov, ter |
(c) |
prispevku te uredbe k zaščiti javne varnosti. |
Poročilu se po potrebi priložijo zakonodajni predlogi.
Države članice predložijo Komisiji informacije, potrebne za pripravo poročila.
Komisija oceni tudi potrebo in izvedljivost vzpostavitve evropske platforme o terorističnih spletnih vsebinah, da bi olajšala komunikacijo in sodelovanje na podlagi te uredbe.
Člen 24
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od… [12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe].
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V …,
Za Evropski parlament
predsednik
…
Za Svet
predsednik
…
(1) UL C 110, 22.3.2019, str. 67.
(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 16. marca 2021. Stališče Evropskega parlamenta z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu).
(3) Priporočilo Komisije (EU) 2018/334 z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (UL L 63, 6.3.2018, str. 50).
(4) Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (UL L 178, 17.7.2000, str. 1).
(5) Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).
(6) Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (UL L 88, 31.3.2017, str. 6).
(7) Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (UL L 321, 17.12.2018, str. 36).
(8) Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 351, 20.12.2012, str. 1).
(9) Uredba (EU) 2018/302 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. februarja 2018 o naslovitvi neupravičenega geografskega blokiranja in drugih oblik diskriminacije na podlagi državljanstva, kraja prebivališča ali kraja sedeža strank na notranjem trgu ter o spremembi uredb (ES) št. 2006/2004 in (EU) 2017/2394 ter Direktive 2009/22/ES (UL L 60 I, 2.3.2018, str. 1).
(10) Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).
(11) Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).
(12) Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).
(13) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.
(14) Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).
(15) Uredba št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385).
PRILOGA I
ODREDBA O ODSTRANITVI
(člen 3 Uredbe (EU) 2021/ … Evropskega parlamenta in Sveta (1) ((+)))
Na podlagi člena 3 Uredbe (EU) 2021/… ((+)) (v nadaljnjem besedilu: Uredba) naslovnik te odredbe o odstranitvi odstrani teroristično vsebino ali onemogoči dostop do nje v vseh državah članicah čim prej, v vsakem primeru pa v eni uri od prejema odredbe o odstranitvi. Na podlagi člena 6 Uredbe naslovniki hranijo vsebino in povezane podatke, ki so bili odstranjeni ali je bil dostop do njih onemogočen, šest mesecev ali dlje, če to zahtevajo pristojni organi ali sodišča. Na podlagi člena 15(2) Uredbe se odredba o odstranitvi pošlje v enem od jezikov, ki jih določi naslovnik. |
ODDELEK A: Država članica pristojnega organa izdajatelja: … Opomba: podatki o pristojnem organu izdajatelju, ki se navedejo (oddelka E in F) Naslovnik ter po potrebi pravni zastopnik: … Kontaktna točka: … Država članica, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež: … Čas in datum izdaje odredbe o odstranitvi: … Referenčna številka odredbe o odstranitvi: … |
ODDELEK B: Teroristična vsebina, ki jo je treba odstraniti ali onemogočiti dostop do nje v vseh državah članicah čim prej, v vsakem primeru pa v eni uri od prejema odredbe o odstranitvi: Enotni naslov vira (URL) in vse dodatne informacije, ki omogočajo opredelitev teroristične vsebine in njene točne lokacije: … Razlogi, zaradi katerih se gradivo šteje za teroristično vsebino v skladu s točko 7 člena 2 Uredbe. Gradivo (označite ustrezno okence ali ustrezna okenca):
Dodatne informacije, zaradi katerih se gradivo šteje za teroristično vsebino: … … … |
ODDELEK C: Informacije za ponudnika vsebin Upoštevajte, da (označite okence, če je to ustrezno):
Če okence ni ustrezno, glejte oddelek G o podrobnostih o možnostih za izpodbijanje odredbe o odstranitvi v državi članici pristojnega organa izdajatelja v skladu z nacionalnim pravom (kopija odredbe o odstranitvi se lahko na zahtevo pošlje ponudniku vsebin) |
ODDELEK D: Informacija za pristojni organ države članice, v kateri ima v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež Označite ustrezno okence ali ustrezni okenci:
|
ODDELEK E: Podatki o pristojnemu organu izdajatelju Vrsta (označite ustrezno okence):
Podatki o pristojnemu organu izdajatelju ali njegovem zastopniku, ki potrjujejo točnost in pravilnost odredbe o odstranitvi: Ime pristojnega organa izdajatelja: … Ime njegovega zastopnika in delovno mesto (naziv in položaj): … Številka spisa: … Naslov: … Tel. št.: (klicna številka države) (številka omrežne skupine): … Št. faksa: (klicna številka države) (številka omrežne skupine): … Elektronski naslov: … Datum: … Uradni žig (če je na voljo) in podpis (2): … |
ODDELEK F: Kontaktni podatki za nadaljnje ukrepanje Kontaktni podatki pristojnega organa izdajatelja za posredovanje povratnih informacij o času odstranitve ali onemogočenja dostopa ali za pridobitev nadaljnjih pojasnil: … Kontaktni podatki pristojnega organa države članice, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež ali v kateri ima njegov pravni zastopnik prebivališče ali sedež: … |
ODDELEK G: Informacije o možnostih sodnega varstva Informacije o pristojnem organu ali sodišču, rokih in postopkih za izpodbijanje odredbe o odstranitvi: Pristojni organ ali sodišče, pri katerem se lahko izpodbija odredba o odstranitvi: … Rok za izpodbijanje odredbe o odstranitvi: [dni/mesecev od …] … Povezava na določbe nacionalne zakonodaje: … |
(1) Uredba (EU) 2021/ … (+) Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin (UL L …).
((+)) Številka uredbe iz dokumenta ST 14308/20 (2018/0331 (COD)).
(2) Podpis ni potreben, če se odredba o odstranitvi pošlje prek kanalov, ki zahtevajo potrditev pristnosti, in tako jamčijo za verodostojnost odredbe o odstranitvi.
PRILOGA II
POVRATNE INFORMACIJE PO ODSTRANITVI TERORISTIČNE VSEBINE ALI ONEMOGOČENJU DOSTOPA DO NJE
(člen 3(6) Uredbe (EU) 2021/ … Evropskega parlamenta in Sveta (1) ((+)))
ODDELEK A: Naslovnik odredbe o odstranitvi: … Pristojni organ, ki je izdal odredbo o odstranitvi: … Referenčna številka spisa pristojnega organa, ki je izdal odredbo o odstranitvi: … Referenčna številka spisa naslovnika: … Čas in datum prejema odredbe o odstranitvi: … |
ODDELEK B: Ukrepi, sprejeti v skladu z odredbo o odstranitvi (označite ustrezno okence):
Čas in datum sprejetega ukrepa: ……………………………………………………………………………………………………… |
ODDELEK C: Podatki o naslovniku Ime ponudnika storitev gostovanja: … ALI Ime pravnega zastopnika ponudnika storitev gostovanja: … Država članica, v kateri ima ponudnik storitev gostovanja glavni sedež … ALI Država članica prebivališča ali sedeža pravnega zastopnika ponudnika storitev gostovanja: … Ime pooblaščene osebe: … Elektronski naslov kontaktne točke: … Datum: … |
(1) Uredba (EU) 2021/ …(+) Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin (UL L …).
((+)) Številka uredbe iz dokumenta ST 14308/20 (2018/0331 (COD)).
PRILOGA III
INFORMACIJE O NEZMOŽNOSTI IZVRŠITVE ODREDBE O ODSTRANITVI
(člen 3(7) in (8) Uredbe (EU) 2021/ … Evropskega parlamenta in Sveta (1) ((+)))
ODDELEK A: Naslovnik odredbe o odstranitvi: … Pristojni organ, ki je izdal odredbo o odstranitvi: … Referenčna številka spisa pristojnega organa, ki je izdal odredbo o odstranitvi: … Referenčna številka spisa naslovnika: … Čas in datum prejema odredbe o odstranitvi: … |
ODDELEK B: Neizvršitev
|
ODDELEK C: Podatki o ponudniku storitev gostovanja ali njegovem pravnem zastopniku Ime ponudnika storitev gostovanja: … ALI Ime pravnega zastopnika ponudnika storitev gostovanja: … Ime pooblaščene osebe: … Kontaktni podatki (elektronski naslov): … Podpis: … Čas in datum: … |
(1) Uredba (EU) 2021/ …(+) Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin (UL L …).
((+)) Številka uredbe iz dokumenta ST 14308/20 (2018/0331 (COD)).