EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 25.5.2020
COM(2020) 209 final
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU
Letno poročilo o izvajanju pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč v letu 2019
EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 25.5.2020
COM(2020) 209 final
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU
Letno poročilo o izvajanju pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč v letu 2019
I. Uvod
Skladno s členom 214(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije je EU leta 2014 začela izvajati pobudo Prostovoljci EU za humanitarno pomoč 1 . Cilj pobude je prispevati h krepitvi sposobnosti EU za zagotavljanje humanitarne pomoči glede na potrebe ter za povečanje zmogljivosti in odpornosti skupnosti v tretjih državah, ki so ranljive ali so jih prizadele nesreče. Hkrati evropskim državljanom omogoča, da s sodelovanjem pri humanitarnih ukrepih v teh državah izrazijo solidarnost z ljudmi v stiski.
To poročilo opisuje izvajanje pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč v letu 2019. Pripravljeno je v skladu s členom 27(4) Uredbe (EU) št. 375/2014 2 , ki določa, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letna poročila, v katerih preuči napredek pri izvajanju navedene uredbe. Pretekla poročila za leta 2014, 2015, 2016, 2017 in 2018 so na voljo na spletu 3 .
Poročilo temelji na podatkih, ki so bili zbrani in analizirani v skladu z okvirom za spremljanje izvajanja ukrepov v okviru pobude. Ta okvir sta skupaj pripravili in se o njem dogovorili Komisija ter Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, ki je odgovorna za upravljanje večine dejavnosti znotraj pobude.
II. Cilji in prednostne naloge
Dejavnosti, opisane v tem poročilu, temeljijo na Komisijinem letnem delovnem programu za izvajanje pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč za leto 2019 4 v skladu s členom 21(3) Uredbe (EU) št. 375/2014. Za izvajanje pobude je bil določen proračun v višini 18 365 000 EUR.
Cilj pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč je prispevati h krepitvi sposobnosti EU za zagotavljanje humanitarne pomoči glede na potrebe z namenom reševanja življenj, preprečevanja in lajšanja trpljenja ljudi in ohranjanja človekovega dostojanstva ter za krepitev zmogljivosti in odpornosti skupnosti v tretjih državah, ki so ranljive za učinke nesreč ali so jih prizadele nesreče, zlasti s pripravljenostjo na nesreče, zmanjševanjem tveganja nesreč ter s krepitvijo povezave med ukrepi pomoči, obnove in razvoja.
III. Dejavnosti, izvedene v letu 2019
Ukrepi, opisani v oddelkih 1–4 tega poročila, se prenesejo na Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, ki jih izvaja v sodelovanju s Komisijo 5 .
Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo je pristojna za razpise za zbiranje predlogov, razpise za zbiranje ponudb, upravljanje pogodb ter dodeljevanje proračunskih sredstev v skladu z letnimi delovnimi programi Komisije. Na področju operativnega upravljanja je Komisija še vedno neposredno odgovorna za oblikovanje in vzdrževanje mreže partnerjev in prostovoljcev, spletne platforme ter dejavnosti na področju komuniciranja.
1.Napotitev
Napotitev prostovoljcev EU za humanitarno pomoč na humanitarne projekte v tretje države državljanom EU in njenim rezidentom za daljši čas ponuja dobro priložnost, da pokažejo solidarnost z ljudmi v stiski. Napotitve na prostovoljsko delo s polnim delovnim časom v tretje države so podprte s spletnim prostovoljstvom, v katerega se je mogoče vključiti povsod po svetu.
Konzorciji organizacij pošiljateljic in organizacij gostiteljic objavljajo priložnosti za prostovoljstvo, financirane v okviru pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, na platformi za prostovoljce EU za humanitarno pomoč 6 .
Med 1. januarjem 2019 in 31. decembrom 2019 je bilo na projekte, financirane iz proračuna za leti 2017 in 2018, napotenih 374 prostovoljcev EU za humanitarno pomoč. Prav tako je bilo v tem obdobju izvedenih 61 pripravništev. Mlajši prostovoljci EU za humanitarno pomoč lahko pred napotitvijo v tretjo državo do 6 mesecev opravljajo pripravništvo na sedežu organizacije pošiljateljice v eni od držav članic EU.
Spodnji diagram prikazuje število prostovoljcev, ki so bili vsako leto od začetka pobude leta 2015 izbrani za napotitev. Na razpisu za zbiranje predlogov za napotitve, objavljenem leta 2019, je bilo izbranih 424 napotitev, ki bodo izvedene v letih 2020 in 2021.
Prostovoljci EU za humanitarno pomoč imajo različna znanja in spretnosti, kar odraža pristop na podlagi potreb pri določanju napotitev prostovoljcev in izboru potencialnih prostovoljcev EU za humanitarno pomoč. Spodnji diagram prikazuje poklicne profile, ki jih organizacije najpogosteje iščejo za prostovoljska dela. Trije najbolj iskani profili od začetka pobude so (i) komuniciranje, (ii) obvladovanje tveganja nesreč in (iii) vodenje projektov.
Prostovoljci EU za humanitarno pomoč so državljani EU in tretjih držav, ki zakonito prebivajo v eni od držav članic EU. V letu 2019 stopnja udeležbe glede na državljanstvo prostovoljcev ostaja stabilna. Kot je prikazano v spodnjem diagramu, so v pobudi doslej sodelovali prostovoljci iz 24 držav članic, največ jih je bilo iz Italije, Španije in Francije.
Od začetka pobude je bilo objavljenih 205 nalog na področju spletnega prostovoljstva, od tega 62 v letu 2019. Najpogosteje zahtevane naloge so bile prevajanje, lektoriranje in grafično oblikovanje.
Primeri prostovoljstva v projektih, izvedenih v letu 2019 7
Projekt „Humanitarni prostovoljci v akciji: izzivi in priložnosti“ združuje dve organizaciji pošiljateljici iz Francije in Slovaške, ki sodelujeta pri napotitvi 18 prostovoljcev EU za humanitarno pomoč na operacije humanitarne pomoči v devetih organizacijah gostiteljicah v Albaniji, Maroku, Alžiriji, Ekvadorju, Gruziji in Turčiji. V Albaniji projekt zagotavlja prehransko oskrbo ranljivim skupinam, kot so otroci, ljudje v stiski in ljudje s kroničnimi obolenji v občini Tirana.
Mlajša prostovoljka EU za humanitarno pomoč, ki deluje na področju prehrane, piše o svojem delu v Albaniji, kjer je vodila delavnice o dobrih praksah pri prehrani invalidnih otrok in mladih odraslih: „Med prostovoljsko misijo sem kot dietetičarka imela priložnost sodelovati z različnimi centri in šolami. Enkrat na teden sem hodila v center„Femijet e Botes ne Shqiperi“, ki po pouku sprejme 10 otrok, in center „Fondacioni Ndihmoni Jeten“ v naselju Prush, ki skrbi za mlade odrasle z duševnimi motnjami, med drugim imajo skupino, ki se uči čim bolj samostojnega življenja. Z obema skupinama sem imela priložnost navezati stike in zanje sem organizirala delavnice o prehrani.“
( https://webgate.ec.europa.eu/echo/eu-aid-volunteers_en/nutritional-education-food-pyramid_en )
V okviru projekta „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč za večjo odpornost in odzivno zmogljivost ranljivih skupnosti prek napotitev in dejavnosti za gradnjo zmogljivosti“ organizacije pošiljateljice iz Italije in Španije sodelujejo kot partnerke pri napotitvi 32 prostovoljcev v 13 neevropskih držav.
Mlajši prostovoljec EU za humanitarno pomoč, ki je bil napoten na Filipine, piše o svojih izkušnjah, ki jih je pri prostovoljstvu pridobil na področju logistike. Od izbruha vulkana Taal se njegove dejavnosti osredotočajo na logistično koordinacijo operacij za odziv na izredne razmere na prizadetem območju:
„Po nizu potresov, ki so se zvrstili v zadnjih tednih, zdaj izvajamo več projektov v zvezi z zatočišči, vodo, sanitarno oskrbo in higieno ter denarnimi sredstvi. V teh dveh mesecih je prišlo tudi do močnega tajfuna Kammuri, že dvajsetega letos, vendar na srečo ni bil tako uničujoč, kot je bilo pričakovano. Res je, kot pravijo, v teh mesecih je vedno veliko dela!“
Še več zgodb s terena: https://webgate.ec.europa.eu/echo/eu-aid-volunteers_en/ .
Razpis za zbiranje predlogov za napotitev prostovoljcev EU za humanitarno pomoč za leto 2019 8 je bil objavljen 12. aprila 2019, rok za oddajo pa je bil 13. junija 2019. Cilj razpisa je bil sofinancirati projekte napotitve prostovoljcev EU za humanitarno pomoč, vključno s pripravništvi za mlade strokovnjake in dodatnimi dejavnostmi gradnje zmogljivosti, ki jih izvajajo prostovoljci. Proračun za ta razpis je prvotno znašal 10 000 000 EUR. Po oceni vlog se je proračun povečal s prenosom proračunskih sredstev, dodeljenih razpisu za zbiranje predlogov za tehnično pomoč in gradnjo zmogljivosti. Za sofinanciranje je bilo izbranih skupno deset projektov 9 , ki so jim bila dodeljena nepovratna sredstva EU v skupni višini 11 360 700 EUR. Projekti so se začeli v decembru 2019, zanje pa se v letu 2020 načrtujejo napotitve 424 prostovoljcev EU za humanitarno pomoč. Število predlaganih prostovoljcev s strani organizacij se je s 368 v letu 2018 povečalo na 424 v letu 2019.
V letu 2019 so bile načrtovane napotitve v Afriko (45,5 %), Latinsko Ameriko in na Karibe (24,8 %), na Bližnji vzhod (15,8 %), v vzhodno Azijo (9,9 %), srednjo Azijo (3,1 %) in na Balkan (0,9 %).
2.Tehnična pomoč in gradnja zmogljivosti
S projekti tehnične pomoči in gradnje zmogljivosti 10 , podprtimi s financiranjem v okviru pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, se povečujejo zmogljivosti organizacij, ki nameravajo napotiti prostovoljce EU za humanitarno pomoč, ter zagotavlja, da slednje izpolnjujejo standarde in upoštevajo postopke, določene s pobudo.
Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo je 22. maja 2019 objavila razpis za zbiranje predlogov 11 , rok za oddajo pa je bil 4. julij 2019. Cilj razpisa je bil sofinanciranje projektov, namenjenih gradnji zmogljivosti organizacij gostiteljic s sedežem zunaj EU in tehnični pomoči organizacijam pošiljateljicam s sedežem v EU na področjih, kot so obvladovanje tveganja nesreč, upravljanje prostovoljnega dela in metodologija ocenjevanja potreb. Skupni proračun za sofinanciranje projektov, določenih v letnem delovnem programu Komisije, se je po prenosu sredstev na projekte, izbrane na razpisu za zbiranje predlogov za napotitev, zmanjšal s 4 600 000 EUR na 3 239 300 EUR.
Za sofinanciranje je bilo izbranih pet vlog (ena za tehnično pomoč in štiri za gradnjo zmogljivosti) 12 , ki so jim bila dodeljena nepovratna sredstva EU v skupni višini 2 614 101 EUR.
Iz razpisov, izvedenih med letoma 2015 in 2019, je bilo financiranih skupno 32 projektov za gradnjo zmogljivosti in 13 projektov za tehnično pomoč s 440 upravičenci/projektnimi partnerji.
Cilj teh projektov je krepitev sistemov upravljanja in delovanja sodelujočih organizacij ter pomoč tem organizacijam, da v sodelovanju s partnerji uvedejo dobro prakso na področju zagotavljanja humanitarne pomoči in upravljanja prostovoljskega dela.
Primeri projektov, izbranih za financiranje v letu 2019
Gradnja zmogljivosti
Projekt XCHANGE podpira in izvaja konzorcij 14 partnerjev: 5 organizacij EU iz Italije, Slovaške in Španije ter 9 organizacij iz Etiopije, Kenije, Gvatemale, Kolumbije, Peruja in Srbije. Glavni cilj projektov je, da se članom omogoči upravljanje prostovoljcev v okviru pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč in učenje z izmenjavo dobrih praks na področju humanitarne pomoči, upravljanja prostovoljcev in razvoja lokalnih skupnosti.
INPLACE je projekt za gradnjo zmogljivosti, ki se osredotoča na problematiko prisilnega razseljevanja v Latinski Ameriki in certificiranje novih organizacij gostiteljic na tej celini. V tem 24-mesečnem projektu sodelujeta 2 organizaciji EU, in sicer iz Španije in Italije, ter 13 organizacij iz 9 tretjih držav, ki si izmenjujejo izkušnje ter izboljšujejo oziroma pridobivajo zmogljivosti: Kolumbija, Bolivija, Peru, Brazilija, Venezuela, Čile, Honduras, Gvatemala in Mehika.
Projekt ima štiri specifične cilje: (i) razvoj zmogljivosti za zaščito ranljivega prebivalstva in skupnosti, ki jih je prizadela venezuelska kriza in prisilno razseljevanje; (ii) krepitev procesov za varstvo, pripravljenost in odzivanje v zvezi z razseljevanjem, ki jih vodi skupnost; (iii) krepitev zmogljivosti organizacij za pridobitev certifikata pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč in spodbujanje lokalnega in spletnega prostovoljstva ter (iv) spodbujanje partnerstva med člani.
Tehnična pomoč
Namen tehnične pomoči pri humanitarnem odzivu, ki zagotavlja koristno mednarodno prostovoljstvo in vključevanje invalidov, je ustvariti globalno izkustveno skupnost organizacij EU, ki si bo prizadevala za vključevanje invalidov v humanitarne dejavnosti in prostovoljstvo. Projekt zastopa 6 konzorcijskih partnerjev iz 4 držav članic EU: Finske, Italije, Belgije in Irske.
Projekt ima tri glavne cilje: (i) povečanje zmogljivosti organizacij EU za upravljanje in nadzor vključujočih projektov humanitarne pomoči, vključno z zmanjševanjem tveganja nesreč in obnovo po nesrečah; (ii) certificiranje nekaterih organizacij EU, ki so članice konzorcija, kot organizacij pošiljateljic za napotitev prostovoljcev EU za humanitarno pomoč, ter izvajanje vključujočih prostovoljnih programov s strani teh organizacij; (iii) razvoj izkustvene skupnosti s povečanjem zmogljivosti pri vključevanju, humanitarnih dejavnostih in prostovoljstvu med člani ter deljenje tega znanja s sektorjem in javnostjo.
3.Certificiranje
Organizacije, ki želijo napotiti prostovoljce EU za humanitarno pomoč, morajo biti certificirane kot organizacije pošiljateljice ali organizacije gostiteljice v skladu z mehanizmom certificiranja v okviru pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč. S tem certificiranjem se preverja, ali so sodelujoče organizacije sposobne uporabljati standarde za upravljanje prostovoljcev pred in med njihovo napotitvijo.
Leta 2015 je bil objavljen javni razpis, ki omogoča oddajo vlog do 30. septembra 2020 13 . Do konca leta 2019 je bilo certificiranih 282 organizacij pošiljateljic in gostiteljic (52 organizacij pošiljateljic in 230 organizacij gostiteljic), zaradi česar je bilo mogoče napotiti več prostovoljcev EU za humanitarno pomoč.
Spodnji diagram prikazuje število organizacij, certificiranih v obdobju 2015–2019.
Člen 36(1) Izvedbene uredbe Komisije št. 1244/2014 14 zahteva, da se certificirane organizacije pošiljateljice in organizacije gostiteljice tri leta po odločitvi o izdaji certifikata ponovno certificirajo. Leta 2019 je 34 organizacij, certificiranih leta 2016, moralo opraviti postopek ponovnega certificiranja.
4.Program usposabljanja
Program usposabljanja prostovoljcev EU za humanitarno pomoč izvaja konzorcij, ki ga vodi družba ICF. Program temelji na okviru kompetenc, ki ga določa Delegirana uredba Komisije št. 1398/2014, izvaja pa se s kombiniranim učnim pristopom s spletnim pripravljalnim učenjem in usposabljanjem v učilnici, ki vključuje obvezne in izbirne module ter vaje na podlagi scenarijev 15 .
Doslej je bilo izvedenih skupno 23 ciklov usposabljanja: dva v letu 2016, štirje v letu 2017, osem v letu 2018 in devet v letu 2019. Od leta 2016 je bilo za prostovoljce usposobljenih 1016 kandidatov, njihovo število pa vsako leto narašča: 96 v letu 2016, 179 v letu 2017, 295 v letu 2018 in 446 v letu 2019. V celotnem obdobju pobude je bilo ob koncu usposabljanja 99 % kandidatov za prostovoljce potrjenih kot „pripravljenih za napotitev“.
Med letoma 2016 in 2019 je bilo 72 % udeležencev žensk in le 28 % moških. Poleg tega je 75 % kandidatov za prostovoljce imelo profil mladega strokovnjaka (z manj kot petimi leti delovnih izkušenj), 25 % prostovoljcev pa profil izkušenega strokovnjaka (z več kot petimi leti izkušenj). Glede na državo izvora je bila večina kandidatov za prostovoljce iz Italije (278), Španije (220) in Francije (177).
Med marcem in septembrom 2019 je bilo v centrih za usposabljanje v Avstriji, Belgiji, Italiji in na Nizozemskem izvedenih devet ciklov usposabljanja. Skupno se je usposabljalo 446 kandidatov za prostovoljce. Kot v prejšnjih letih se je tudi tokrat usposabljanja udeležilo več rezervnih kandidatov, s čimer se je zagotovilo, da lahko kandidate, ki odstopijo ali niso več na voljo, zamenjajo nadomestni prostovoljci. Organizacije pošiljateljice in organizacije gostiteljice opravijo končni izbor po zaključku usposabljanja.
Tečaji so potekali večinoma v angleščini in v nekaterih skupinah v francoščini ali španščini. Ocene glede prihodnjih napotitev v Južno Ameriko in Afriko so visoke, kar lahko prinese večje povpraševanje po ciklih usposabljanja v španščini in francoščini v letu 2020.
Zadovoljstvo kandidatov za prostovoljce glede usposabljanja ostaja na visoki ravni s povprečno oceno 8,8 točk od 10.
5.Podporni ukrepi
Platforma za prostovoljce EU za humanitarno pomoč je še naprej delovala kot vozlišče za informacije v zvezi s prostovoljstvom, ki posreduje podrobnosti o prostih mestih za prostovoljce v okviru napotitve za polni delovni čas in spletnih prostovoljskih delih. Platforma poleg tega zagotavlja orodja za upravljanje prostovoljcev EU za humanitarno pomoč, zbirko podatkov o uspešno usposobljenih prostovoljcih, orodja za upravljanje nalog na področju spletnega prostovoljstva, skupni prostor za prostovoljce in projekte, javni forum, na katerem se objavljajo najnovejše informacije o pobudi, možnost objave zgodb s terena ter orodja za poročanje in raziskave. Na platformi je registriranih 5 806 aktivnih uporabnikov.
Obiskovalci platforme prihajajo z vsega sveta, ob koncu leta 2019 pa je imela storitev obveščanja o prostih mestih za prostovoljce približno 4 234 naročnikov.
Spodnji diagram prikazuje veliko povečanje števila naročnikov na obvestila o prostih mestih za prostovoljce na platformi za prostovoljce EU za humanitarno pomoč.
Pobuda Prostovoljci EU za humanitarno pomoč se je promovirala tudi na nekaterih dogodkih, kot so evropski teden mladih v Evropskem parlamentu, potujoča razstava Evropske komisije o odzivanju EU na izredne razmere „EU rešuje življenja“, evropski razvojni dnevi, mednarodni dogodek za humanitarno in razvojno pomoč (AidEx) in letna konferenca partnerjev za partnerje Komisije na področju humanitarne pomoči. Na mednarodni dan prostovoljstva (5. december) je bil organiziran namenski informativni sestanek na informacijski točki za zunanje sodelovanje v Bruslju.
Leta 2019 je Komisija organizirala obsežno komunikacijsko kampanjo s poročanjem s terena na treh celinah. Prostovoljci EU za humanitarno pomoč v Kolumbiji, na Filipinih in v Tuniziji so imeli priložnost, da delijo svoje zgodbe ter opišejo svoje posebne vloge in naloge pri izvajanju projekta in interakcijo z lokalnimi skupnostmi. Srečanja s prostovoljci na terenu so Komisiji omogočila zbiranje avdiovizualnega gradiva 16 za promocijske dogodke, kot je mednarodni dan prostovoljcev 5. decembra. Predstavljala so tudi priložnost za pridobitev povratnih informacij o prostovoljskih izkušnjah, med drugim tudi o delovnih in življenjskih pogojih, ter dragocenih predlogov za izboljšanje izvajanja pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč.
Novičnik z informacijami o najnovejšem dogajanju v okviru pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč se redno pošilja posameznikom in organizacijam, ki so nanj naročeni. Leta 2019 je bilo sedem novičnikov 17 poslanih več sto zainteresiranim stranem.
IV. Sklepne ugotovitve in nadaljnji ukrepi
Izvajanje projektov napotitve, gradnje zmogljivosti in tehnične pomoči, financiranih v prejšnjih letih, je utrlo pot napredku pri pobudi Prostovoljci EU za humanitarno pomoč v letu 2019. Leta 2019 je bilo za financiranje izbranih deset novih projektov napotitve prostovoljcev, en projekt tehnične pomoči in štirje projekti gradnje zmogljivosti. Do konca leta 2019 je bilo v tretje države napotenih skupno 706 prostovoljcev EU za humanitarno pomoč, še vsaj 424 pa jih bo napotenih leta 2020. Prostovoljci so bili s programom usposabljanja še naprej zelo zadovoljni, za leto 2020 pa je načrtovanih več usposabljanj v angleščini, francoščini in španščini. Toda zaradi pandemije COVID-19 bi se načrtovanje izvajanja projektov, vključno z usposabljanjem in napotitvijo prostovoljcev EU za humanitarno pomoč, lahko močno oslabilo.
Od začetka pobude je bilo certificiranih 282 organizacij. Mnoge od teh organizacij so bile ponovno certificirane za nadaljnja tri leta, ta proces pa se bo za organizacije, ki so bile certificirane leta 2017, nadaljeval tudi v letu 2020. Glede na razpis za zbiranje predlogov za napotitev v začetku leta 2020 bi bilo mogoče pričakovati nove vloge za certificiranje.
Leta 2019 so na platformi za prostovoljce EU za humanitarno pomoč vse pogosteje objavljali zgodbe prostovoljcev in organizacij (107 novih zgodb v letu 2019). Platforma je bila dodatno prilagojena potrebam organizacij pri upravljanju prostovoljcev ter je zdaj bolj učinkovita in prijazna uporabnikom. Še naprej se bo vzdrževala in razvijala, med drugim bodo posodobljenje smernice za uporabnike.
Z dejavnostmi komuniciranja se bodo še naprej zagotavljale informacije o pobudi Prostovoljci EU za humanitarno pomoč ter njenih glavnih učnikih in dosežkih.
Naknadno ocenjevanje, ki zajema sedemletno finančno obdobje izvajanja, se bo začelo leta 2020.
Več informacij o pobudi Prostovoljci EU za humanitarno pomoč: http://ec.europa.eu/echo/what/humanitarian-aid/eu-aid-volunteers_en .
Izvedbeni sklep Komisije C(2019) 4 z dne 14. januarja 2019 o financiranju pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč in sprejetju delovnega programa za leto 2019.
Razdelitev nalog med Komisijo in Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo temelji na Sklepu Komisije C(2013) 9189 z dne 18. decembra 2013 o prenosu pooblastil na Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo z namenom opravljanja nalog v zvezi z izvajanjem programov Unije na področju izobraževanja, avdiovizualnega področja in kulture, ki zajemajo zlasti izvrševanje odobritev, vključenih v splošni proračun Unije, in izvrševanje dodelitev ERS.