EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 8.2.2016
COM(2016) 48 final
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU
o sistemih za omejitev premikanja goveda z obračanjem ali kakršnim koli nenaravnim položajem živali
EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 8.2.2016
COM(2016) 48 final
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU
o sistemih za omejitev premikanja goveda z obračanjem ali kakršnim koli nenaravnim položajem živali
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU
o sistemih za omejitev premikanja goveda z obračanjem ali kakršnim koli nenaravnim položajem živali
1.Ozadje
Člen 27(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1099/2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi 1 določa, da „Komisija najpozneje 8. decembra 2012 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o sistemih za omejitev premikanja goveda z obračanjem ali kakršnim koli nenaravnim položajem živali. Pri pripravi tega poročila se bo oprla na ugotovitve znanstvene študije primerjave teh sistemov s sistemi zadrževanja goveda v stoječem položaju ter bo upoštevala vidike dobrega počutja živali in družbenoekonomske vplive, vključno z njihovo sprejemljivostjo s strani verskih skupnosti in varnostjo nosilcev dejavnosti. Po potrebi bodo to poročilo spremljali zakonodajni predlogi za spremembo te uredbe v zvezi s sistemi za omejitev premikanja goveda z obračanjem ali kakršnim koli nenaravnim položajem živali.“
Za pripravo tega poročila je Komisija naročila študijo, pozneje imenovano „študija BoRest“ 2 .
Zaradi specifičnosti in zapletenosti te študije (zlasti zbiranja tehničnih in znanstvenih podatkov v klavnicah), sta priprava in realizacija študije trajali veliko dlje, kot je bilo pričakovano, kar je tudi razlog za zamudo pri sprejetju tega poročila.
2.Sistemi za omejitev premikanja goveda, ki se zakolje brez omamljanja
2.1Problematika
Govedu 3 se v klavnicah omejuje premikanje v pokončnem položaju v boksu za omejitev pred omamljanjem, običajno z uporabo penetrirnega klina.
Člen 4(4) Uredbe (ES) št. 1099/2009 določa, da zahteve glede omamljanja iz člena 4(1) in Priloge I k navedeni uredbi ne veljajo, če se živali zakoljejo po posebnih metodah zakola v skladu z zahtevami določenih verskih obredov, če je zakol opravljen v klavnici. Pod temi pogoji zakonodaja EU izjemoma dovoljuje metode zakola brez omamljanja, kot so izkrvavitev živali brez predhodnega omamljanja, ki vključujejo ritualni zakol, opisan v judovskih ali muslimanskih obredih. V ta namen so bili oblikovani posebni sistemi za omejitev premikanja, da se govedo obrne na hrbet ali na bok (rotacijski boks), s čimer se operaterju olajša rezanje. Takšni sistemi za omejitev premikanja se lahko uporabijo le, če so živali zaklane brez omamljanja 4 .
V poročilu iz leta 2004 o vidikih dobrobiti pri metodah omamljanja in usmrtitvi živali so znanstveniki Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) dali prednost omejitvi premikanja živali v pokončnem položaju v primeru zakola brez omamljanja 5 . Njihovo mnenje je temeljilo na publikaciji iz leta 1990, ki primerja dve vrsti boksov (pokončne v primerjavi z rotacijskimi).
Vendar pa se je med postopkom sprejetja Uredbe (ES) št. 1099/2009 trdilo, da se rotacijski boksi, ki se uporabljajo v Evropi, zdaj bistveno razlikujejo od modela, ki je opisan v publikaciji iz leta 1990. Poleg tega so nekatere verske skupnosti izrazile zaskrbljenost, da pokončni položaj morda ne bi bil združljiv z njihovimi verskimi obredi.
2.2Splošno stanje
Leta 2012 je bilo v EU skupno zaklanega 25 milijonov goveda 6 , od tega je bilo približno 2,1 milijona 7 (8,5 %) zaklanega brez omamljanja, skoraj vse (97 %) v šestih državah članicah 8 .
Od teh 2,1 milijona živali se jih več kot 1,6 milijona zakolje v rotacijski napravi (78 % živali, zaklanih brez omamljanja), ostale (22 %) pa se zakoljejo v pokončni napravi.
Leta 2012 rotacijskih naprav niso uporabljali v Latviji, na Portugalskem, v Romuniji, na Slovaškem in v Združenem kraljestvu. Pokončni položaj je bil obvezen v Združenem kraljestvu 9 .
Razlika v uporabi pokončnih in rotacijskih boksov je velika med posameznimi državami članicami, od 100-odstotne uporabe pokončnih (v Združenem kraljestvu zaradi zakonodaje) do 90-odstotne uporabe rotacijskih (v Franciji), z različnimi vmesnimi številkami.
Obstaja široka paleta praks glede načina, kako se uporabljajo rotacijski boksi. Večina upravljavcev klavnic (80 %) uporablja obrnjeni položaj 180° (na hrbtu), ostali pa žival delno rotirajo za 90° (na bok).
2.3Rotacijske naprave
Obstaja veliko vrst opreme različnih proizvajalcev, ki se uporablja (32 modelov, opredeljenih v študiji BoRest). Trije glavni proizvajalci skupaj pokrivajo 50 % trga, drugo polovico pa oskrbujejo lokalni proizvajalci.
Glede na študijo BoRest je več kot 90 % francoskih klavnic opremljenih z moderno zasnovanimi rotacijskimi napravami, ne glede na velikost klavnic. Te naprave se uporabljajo tudi v drugih državah, kot so Nizozemska, Španija in Belgija (s Francijo te države članice predstavljajo 85 % živali, zaklanih brez omamljanja).
Na podlagi teh podatkov študija BoRest ocenjuje, da je več kot 85 % živali zaklanih z moderno zasnovanimi rotacijskimi napravami. To je skladno z dejstvom, da je 67 % klavnic opremljenih z napravami, mlajšimi od 10 let, in da naložbe pred letom 1990 predstavljajo manj kot 15 % klavnic.
3.Dejavniki v zvezi z dobrobitjo živali
3.1Pregled literature
V poročilu iz leta 2004 se znanstveniki EFSA sklicujejo na študijo, izvedeno leta 1990, v kateri se primerjata vrsta boksa, v katerem se živalim omejuje premikanje v pokončnem položaju (boks Cincinnati ali ASCPA) in boks, v katerem so živali obrnjene na bok ali hrbet (boks Weinberg). Iz te študije je mogoče sklepati, da je za dobrobit živali bolje uporabljati omejitev premikanja v pokončnem položaju.
Od uvedbe boksa Weinberg je prišlo do bistvenih sprememb prvotne zasnove naprav za omejitev z rotacijo.
Obračanje živali povzroča številne pomisleke glede dobrobiti živali: žival je izpostavljena nenaravni drži, kar zvišuje pritisk v abdomnu in povzroča stres zaradi obračanja, zlasti če se žival tako zadržuje dalj časa.
Po drugi strani je z omejitvijo premikanja v pokončnem položaju za zakol brez omamljanja za klavca rezanje težje (od spodaj navzgor) in morda ustvarja slabše delovne pogoje.
3.2Podatki, zbrani v študiji BoRest
V študiji BoRest so vprašanja v zvezi z dobrobitjo živali preučevali na 1 113 govedih z različnimi vzorci kategorij živali, naprav za omejitev premikanja ali praks, zbranih v 18 klavnicah v šestih državah članicah 10 od julija do decembra 2013. Opazovali so več parametrov za dobrobit živali v zvezi s trajanjem omejitve premikanja, postopki rezanja in izkrvavitve ter izgubo zavesti.
Za večino spremenljivk so bili razponi povprečnih vrednosti, pridobljeni v treh položajih (obrnjeni, bočni, pokončni), podobni. Rezultati so pokazali nekatere razlike, vendar jih je večino mogoče povezati z nekaterimi posebnostmi zasnove naprave, kakovostjo dela za omejitev premikanja glave in spretnostjo operaterjev.
Zaradi velike spremenljivosti zasnove klavnic (razporeditev koridorja, razporeditev območja za omejitev premikanja in izkrvavitev, zasnova naprave za omejitev premikanja, itd.) ter spretnosti in zmogljivosti klavcev, opazovanih v tej študiji, ni bilo mogoče upoštevati in analizirati vseh dejavnikov.
Vendar pa študija ni vodila do dokončnih ugotovitev glede pomembnih razlik v smislu rezultatov v zvezi z dobrobitjo živali med obema sistemoma za omejitev premikanja.
4.Gospodarski, socialni in družbeni vidiki
Glede na študijo BoRest so sistemi za omejitev premikanja v pokončnem položaju v vseh ekonomskih vidikih cenejši od rotacijskih: skupne naložbe, vzdrževanje in življenjska doba.
Letni stroški za napravo za omejitev premikanja v pokončnem položaju se ocenjujejo na približno 4 300 EUR na leto (vključno s stroški amortizacije za naložbo v vrednosti 50 000 EUR, stroški vzdrževanja in obresti), za rotacijsko napravo za omejitev premikanja pa na 12 600 EUR (vključno s stroški amortizacije za naložbo v vrednosti 100 000 EUR, stroški vzdrževanja in obresti).
Vendar je treba opozoriti, da stroški omejitve premikanja predstavljajo le majhen delež (manj kot 10 %) celotnih stroškov zakola.
Hitrost linije v klavnici je ena najbolj kritičnih dejavnikov stroškov zakola. V zvezi s tem je študija ugotovila, da se hitrost klavne linije ne razlikuje med pokončnim in rotacijskim sistemom. V obeh primerih se v povprečju zakolje približno 28 do 30 odraslih živali na uro.
Direktorji klavnic so dejali, da so pri izbiranju sistema za omejitev premikanja pomisleki glede varnosti osebja pri delu, dobrobiti živali in verske sprejemljivosti enako pomembni kot stroški.
V okviru študije BoRest so si prizadevali za zbiranje informacij od najrazličnejših verskih predstavnikov 11 .
Predstavniki judovskih skupnosti so vedno dali prednost obrnjenemu položaju.
Predstavniki muslimanskih skupnosti so pogosto dali prednost uporabi rotacijskih naprav, vendar se je zdel sprejemljiv tudi pokončni položaj, če je bil pravilno prilagojen in je bilo osebje, ki je sistem upravljalo, izkušeno.
Po mnenju obeh skupnosti del za omejitev premikanja glave ne glede na položaj goveda vzbuja skrb z vidika dobrobiti, učinkovitosti izkrvavitve in praks.
Zaradi omejenega števila odgovorov osebja, ki je delalo s sistemi za omejitev premikanja v pokončnem položaju, ni bilo mogoče primerjati delovnih pogojev med obema sistemoma za omejitev premikanja. Glavna tveganja v zvezi z varnostjo pri delu so povezana z morebitnimi nepričakovanimi premiki živali po sprostitvi iz naprave za omejitev premikanja in med dvigovanjem.
5.Trgovina
O trgovini z mesom halal in košer ni na voljo nobenih uradnih podatkov.
Na podlagi podatkov Eurostata za obdobje 2009–2013 je izvoz govejega mesa iz EU v muslimanske sredozemske države in Izrael zelo nizek (manj kot 15 000 ton ekvivalentov mase trupa) v primerjavi s celotnim izvozom v tretje države (do 400 000 ton na leto). Poleg tega se zelo razlikuje od enega leta do drugega. Izvoz EU na Bližnji vzhod se je v zadnjih letih znatno povečal, vendar je še vedno na nizki ravni.
6.Sklepi
Sistem omejitve premikanja goveda, zaklanega brez omamljanja, izberejo upravljavci klavnic, da bi izpolnili verske zahteve zadevnih skupnosti. Poleg tega upravljavci želijo sistem, ki omogoča hitro izgubo zavesti živali, zagotavlja varnost pri delu in je ekonomsko uspešen.
V EU se uporabljata dva glavna sistema omejitve premikanja:
a)pokončni sistem, pri katerem živali izkrvavijo v pokončnem položaju (se uporablja tudi za omamljanje živali s penetrirnim klinom);
b)rotacijski sistem, pri katerem živali izkrvavijo potem, ko so bile zasukane v obrnjeni ali bočni položaj (dovoljen samo za zakol brez omamljanja).
Oba sistema imata svoje prednosti in pomanjkljivosti. Pokončni sistem se je v preteklosti štel za primernejšega z vidika dobrobiti živali, saj živali ne postavi v nenaraven položaj. Podatki, zbrani na več kot tisoč živalih v EU, kažejo, da z vidika dobrobiti živali ni prepričljivih ugotovitev, ki bi kazale, da je en sistem boljši od drugega. Zaradi različnih razmer v klavnicah so rezultati glede dobrobiti živali bolj odvisni od načina, kako so naprave zasnovane in se uporabljajo kot od položaja živali (pokončni ali obrnjeni).
Enako velja za varnost operaterjev ali zmogljivost klavne linije.
Naložbeni in operativni stroški so za rotacijske sisteme za omejitev premikanja precej višji kot za pokončne. Vendar se prvi široko uporabljajo v EU (80 % goveda, zaklanega brez omamljanja).
Velika večina rotacijskih sistemov omejitve premikanja, ki se uporabljajo v EU, je bila zasnovana nedavno.
Informacije o dobrih praksah in usposabljanje za pravilno uporabo teh sistemov za omejitev premikanja prispevajo k večji dobrobiti živali, ne glede na uporabljeni sistem za omejitev premikanja. Študija BoRest vsebuje pregled v zvezi s tem.