POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) /* COM/2014/0460 final */
1. Uvod Uredba Sveta (ES) št. 723/2009 o pravnem
okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture[1] (v
nadaljnjem besedilu: uredba o ERIC) je bila sprejeta, da bi olajšala
ustanavljanje in delovanje velikih evropskih raziskovalnih infrastruktur v
več državah članicah ter pridruženih državah z zagotovitvijo novega
pravnega instrumenta, tj. Konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture
(ERIC). Uredba o ERIC poleg pomanjkanja virov ter
zapletenosti tehničnih in organizacijskih vprašanj obravnava eno od
glavnih ugotovljenih težav v zvezi z ustanovitvijo novih evropskih
raziskovalnih infrastruktur, tj. odsotnost ustreznega pravnega okvira, o
katerem bi se dogovorile vse države in ki bi omogočal vzpostavitev
ustreznega partnerstva s partnerji iz različnih držav. Z uredbo o ERIC naj bi se tudi omogočilo
hitrejše ustanavljanje evropskih raziskovalnih infrastruktur z izogibanjem
zamudnim vnovičnim pogajanjem za vsak posamezen projekt, da bi se
proučila in obravnavala najboljša pravna oblika za take mednarodne
raziskovalne organizacije, s povezanimi prednostmi in slabostmi, ter z
izogibanjem zamudnim razpravam v posameznih nacionalnih parlamentih v zvezi z
odobritvijo mednarodnega sporazuma, ki bi bil potreben, če okvir na
podlagi uredbe o ERIC ne bi obstajal. Uredba o ERIC naj bi bila tudi odziv na evropsko
politično ambicijo oblikovanja evropskega raziskovalnega prostora, da bi
se lahko obravnavali sedanji izzivi (npr. internacionalizacija raziskav,
doseganje kritične mase, razvoj razpršenih objektov in naprav, razvoj
referenčnih modelov). Prav tako naj bi z vodilnimi znanstvenimi objekti in
napravami prispevala k oblikovanju identitete EU, kar bi okrepilo pozitivno
podobo Evropske unije na mednarodni ravni in mednarodnim partnerjem zagotovilo
enoten pravni subjekt, katerega člani bi lahko postali ali s katerim bi se
lahko dogovorili o sodelovanju in morebitnem partnerstvu. Uredba o ERIC je bila decembra 2013
spremenjena[2],
da bi bolj upoštevala prispevke pridruženih držav v ERIC, tako da bi slednje v
vodilnih organih ERIC postale bolj enakovredne državam članicam v smislu
glasovalnih pravic v zvezi z morebitnim gostovanjem ERIC v pridruženih državah,
kar bi omogočilo večjo udeležbo pridruženih držav v projektih ERIC.
Te zahteve so se izrazile tudi glede na morebitno gostovanje treh projektov
ERIC, ki so vključeni v načrt ESFRI iz leta 2010[3], na
Norveškem. Komisija je to poročilo pripravila v skladu s
členom 19 uredbe o ERIC, ki določa, da bo Komisija najpozneje 27. julija 2014
Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poročilo o njenem izvajanju in
predloge za spremembe, kjer je to ustrezno. 2. Pravne značilnosti ERIC
Uredba o ERIC zagotavlja skupni pravni okvir na
podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske Unije (PDEU), ki
dopolnjuje nacionalne in medvladne pravne in regulativne sheme za ustanavljanje
nadnacionalnih raziskovalnih infrastruktur. Predstavlja enega od do zdaj
sprejetih pravnih instrumentov za podporo evropskemu raziskovalnemu prostoru. Glede na uredbo o ERIC je ERIC pravni subjekt s
pravno osebnostjo in polno pravno sposobnostjo, ki jo priznavajo vse države
članice. Zanj je potrebno članstvo najmanj treh držav: ene države
članice in dveh drugih držav, ki sta državi članici ali pridruženi
državi. Članice ERIC so lahko države članice, pridružene države,
tretje države, ki niso pridružene države, in medvladne organizacije. Te skupaj
prispevajo k doseganju ciljev ERIC, zlasti k ustanovitvi in delovanju
raziskovalne infrastrukture evropskega pomena. Države članice, pridružene
države, tretje države, ki niso pridružene države, in medvladne organizacije so
lahko tudi opazovalke brez glasovalne pravice. Notranja struktura ERIC je prožna in članicam
omogoča, da v statutih opredelijo svoje pravice in obveznosti, organe in
njihove pristojnosti ter druge notranje ureditve. Uredba o ERIC določa, da
imajo države članice in pridružene države skupaj večino glasov v
skupščini članic, čeprav je za predloge o spremembi statutov
ERIC, ki ga gosti država članica, potrebno soglasje večine držav
članic, ki so članice ERIC. Odgovornost posameznih članic za
dolgove ERIC je lahko omejena na njihove prispevke; v statutih pa bo tudi
omogočena prožnost, da se takšne ureditve spremenijo. Pravo, ki se
uporablja, je pravo Unije, pravo države s statutarnim sedežem ali države delovanja,
kar zadeva nekatere upravne, varnostne in tehnične zadeve. Statuti in
njihova izvedbena pravila morajo biti v skladu z navedenim pravom, ki se
uporablja. ERIC se v smislu direktiv o davku na dodano
vrednost in trošarinah obravnava kot mednarodno telo ali organizacija, vendar
ga mora za oprostitev plačila DDV in trošarin kot takega priznati država
članica gostiteljica. Ker se ERIC obravnava tudi kot mednarodna
organizacija v smislu direktive o javnih naročilih, je lahko izvzet iz
postopkov oddaje javnih naročil in lahko namesto tega sprejme svoja
pravila o javnih naročilih. ERIC se ustanovi s sklepom Komisije, ki deluje na
podlagi izvedbenih pooblastil, ki ji jih je podelil Svet. Komisija ukrepa na
podlagi vloge, ki jo predložijo tiste države članice, države in medvladne
organizacije, ki želijo postati ustanovne članice ERIC. Postopek za
sprejetje sklepa Komisije vključuje oceno neodvisnih strokovnjakov, zlasti
na področju predvidenih dejavnosti ERIC. Komisija za mnenje zaprosi tudi
odbor iz člena 20 uredbe o ERIC (v nadaljnjem besedilu: odbor ERIC),
ki ga sestavljajo predstavniki vseh držav članic in pridruženih držav. 3. Izvajanje uredbe o ERIC Od sprejetja uredbe o ERIC je bilo ustanovljenih
sedem projektov ERIC. Marca 2011 je bil ustanovljen ERIC za Raziskavo o
zdravju, procesu staranja in upokojevanja v Evropi (SHARE-ERIC)[4], ki ga
je prvič gostila Nizozemska, od leta 2014 pa ga gosti Nemčija s
članicami Avstrijo, Belgijo, Češko, Grčijo, Izraelom, Italijo,
Slovenijo in Nizozemsko ter opazovalko Švico. Februarja 2012 je bila
ustanovljena Infrastruktura za skupne jezikovne vire in tehnologije (CLARIN
ERIC)[5],
ki jo gosti Nizozemska s članicami Češko, Dansko, Nemčijo,
Estonijo in Nizozemsko jezikovno zvezo. Novembra 2013 so bili kot ERIC
ustanovljeni štirje projekti, in sicer Evropska napredna translacijska
raziskovalna infrastruktura v medicini (EATRIS ERIC)[6], ki jo
gosti Nizozemska s članicami Češko, Dansko, Estonijo, Italijo in
Finsko ter opazovalkama Francijo in Španijo; Evropski družbeni pregled (ESS ERIC)[7], ki ga
gosti Združeno kraljestvo s članicami Belgijo, Češko, Nemčijo,
Estonijo, Irsko, Litvo, Nizozemsko, Avstrijo, Poljsko, Portugalsko, Slovenijo
in Švedsko ter opazovalkama Norveško in Švico; Konzorcij raziskovalne
infrastrukture za biobanke in biomolekularne vire (BBMRI-ERIC)[8], ki ga
gosti Avstrija s članicami Belgijo, Češko, Nemčijo, Estonijo,
Francijo, Grčijo, Italijo, Malto, Nizozemsko, Finsko in Švedsko ter
opazovalkami Norveško, Poljsko, Švico in Turčijo; ter Evropska mreža
klinične raziskovalne infrastrukture (ECRIN-ERIC)[9], ki jo
gosti Francija s članicami Nemčijo, Španijo, Italijo in Portugalsko. Maja 2014 je bila kot ERIC ustanovljena še
raziskovalna infrastruktura Euro-Argo (ERIC Euro-Argo)[10], ki
jo gosti Francija s članicami Nemčijo, Grčijo, Italijo,
Nizozemsko, Finsko in Združenim kraljestvom ter opazovalkama Poljsko in
Norveško. Vseh sedem navedenih projektov ERIC je bilo
vključenih v načrte, ki jih je sprejel Evropski strateški forum za
raziskovalne infrastrukture (ESFRI). Dva projekta ERIC (SHARE-ERIC in ESS ERIC)
sta bila ustanovljena za zasnovo, pripravo in izvajanje evropskih raziskav.
Drugih pet projektov ERIC pa je bilo ustanovljenih za razvoj in uvedbo
razpršenih infrastruktur na področju biologije in medicine, okoljskih ter
družbenih in humanističnih ved. Pravna struktura ERIC se uporablja za
ustanavljanje in upravljanje različnih vrst infrastruktur, ki so na enem
mestu ali razpršene. Razpršene infrastrukture lahko obsegajo infrastrukture z
objekti in napravami na različnih mestih, ki jih upravlja en sam pravni
subjekt, in infrastrukture, ustanovljene kot osrednje vozlišče, ki
usklajuje delovanje razpršenih objektov in naprav, ki lahko ohranijo svojo
pravno osebnost. Uredba o ERIC se v državah članicah uporablja
neposredno in je ni treba prenesti. Vendar so države članice morale
sprejeti ustrezne ukrepe in postopke, da so lahko postale gostiteljice ali
članice ERIC. Za ustanovitev ERIC je v skladu z uredbo o ERIC med drugim
potrebna izjava države članice gostiteljice o priznanju ERIC kot
mednarodnega telesa v smislu direktive o DDV in kot mednarodne organizacije v
smislu Direktive 2008/118/ES, da se lahko uporabi oprostitev plačila
DDV in/ali trošarine. Večina držav članic z izjemo Nizozemske, ki je
imela notranje postopke uvedene že leta 2010, je za gostovanje ERIC
potrebovala več let. Razlog za to je bilo dejstvo, da je bilo treba v
nacionalne regulativne in upravne sisteme uvesti novo pravno strukturo ter da
so morale službe Komisije in vključene države članice obravnavati veliko
praktičnih vprašanj, preden so se projekti ERIC lahko ustanovili in
začeli delovati v okviru nacionalnih regulativnih in upravnih sistemov. Pridružene države ali tretje države, za katere se
uredba o ERIC ne uporablja neposredno, morajo za morebitno gostovanje (v
primeru pridruženih članic) določenega ERIC ali članstvo v njem
predložiti zavezujočo izjavo o priznavanju pravne osebnosti in
privilegijev ERIC. Pet let po sprejetju uredbe o ERIC je večina
držav članic, skupaj z nekaj pridruženimi državami, izvedla ukrepe, ki so
pogoj za gostovanje ERIC ali članstvo v njem. Ta pozitiven napredek je
razviden tudi iz dejstva, da se pri približno 20 od 48 projektih,
vključenih v načrt ESFRI iz leta 2010, uporablja ali
načrtuje uporaba ERIC za ustanovitev raziskovalne infrastrukture. Poleg
tega je Komisija prejela dve vlogi za ERIC za ustanovitev evropskih
raziskovalnih infrastruktur, ki niso vključene v načrt ESFRI, in
sicer za Srednjeevropski konzorcij raziskovalne infrastrukture (CERIC-ERIC), ki
ga bo gostila Italija, in Skupni inštitut za interferometrijo na dolgih bazah
(JIV-ERIC), ki ga bo gostila Nizozemska. Upravni in postopkovni ukrepi, ki so jih izvedli
pristojni organi držav članic in pridruženih držav, informacije, izmenjane
na rednih sestankih odbora ERIC, ter pojasnila, ki so jih dale različne
službe Komisije glede vprašanj predstavnikov držav članic in pridruženih
članic, so pomembno prispevali k lažjemu izvajanju uredbe o ERIC. Komisija pričakuje, da bo do konca leta 2015
ustanovljenih okrog 15 projektov ERIC. 4. Izzivi pri izvajanju uredbe
o ERIC Uredba o ERIC je bila sprejeta in se izvaja v
času, ko države članice in pridružene države sprejemajo ukrepe
omejevanja proračuna, da bi zmanjšale javni primanjkljaj. Dolgoročno
združevanje virov, potrebno za ustanovitev in delovanje resnične
vseevropske raziskovalne infrastrukture, je zato velik izziv in postaja vedno
bolj zapleteno zaradi različnih časovnih okvirov za postopke
sprejemanja proračunskih odločitev vključenih držav članic
in pridruženih držav. To vodi do precej dolgih priprav za dosego minimalnih
osnov financiranja za ustanovitev raziskovalnih infrastruktur. To vprašanje ne
zadeva zgolj instrumenta ERIC, temveč vse evropske raziskovalne
infrastrukture. Boljša usklajenost, večja preglednost in izenačitev
držav članic, pridruženih držav in tretjih držav, vključenih v
pripravo za ustanovitev raziskovalne infrastrukture, bi precej pripomogle k
pospešitvi postopka ustanavljanja. Pogoj, da lahko vlogo za ustanovitev ERIC vložijo
le države in mednarodne organizacije, še povečuje zapletenost za
znanstvene skupnosti, ki se pripravljajo na ustanovitev in izvajanje
raziskovalne infrastrukture, saj ministrstva ali agencije za financiranje po
pooblastilu ministrstev običajno niso vključeni v pripravo vlog za
ustanovitev ERIC od samega začetka. Takšen pogoj prav tako sproža razprave
med morebitnimi partnerji ERIC, na primer o povezavi med prispevki in
glasovalnimi pravicami, ki jih vključene znanstvene skupnosti ne
obravnavajo enako. Vključenost predstavnikov ministrstev in agencij za
financiranje od samega začetka priprave na ustanovitev evropskih
raziskovalnih infrastruktur bi lahko pomagala preprečiti nepotrebne zamude
v poznejših fazah priprave, ko bi bilo treba zagotoviti sedež, finančne
prispevke in zaveze partneric pred predložitvijo uradne vloge za ustanovitev
ERIC. Poleg tega je zaradi medsektorskega značaja
mnogih evropskih raziskovalnih infrastruktur v številnih primerih postopek odločanja
partneric teh infrastruktur bolj zapleten, saj mora veliko ministrstev in
agencij za financiranje sodelovati na primer na področju zdravja,
raziskav, pomorstva, okolja in energetike. V skladu z določbami v zvezi z DDV in
trošarinami ter javnimi naročili iz uredbe o ERIC so morala biti v
vključenih državah članicah, pridruženih državah in tretjih državah
številna ministrstva, vključno z ministrstvi za finance in zunanje zadeve,
vključena v pripravo in odobritev vlog za ustanovitev ERIC, kar je pomenilo
nekaj dodatnih zapletov in zaradi česar so bili potrebni ustrezni notranji
postopki za spodbujanje postopka odobritve. Glede na izkušnje, pridobljene z
ustanovitvijo sedmih projektov ERIC, se zdi, da se več držav članic
in pridruženih držav začenja zavedati te zapletenosti in so sprejele
notranje postopke odločanja, da bi organizirale in pospešile postopek
notranjih odobritev. Projekti ERIC bodo prvič upravičeni do
predložitve predlogov za razpise in do sodelovanja pri takih predlogih v okviru
programa Obzorje 2020. Prav tako je bila v delovnem programu za
raziskovalno infrastrukturo navedena možnost podpore projektom ERIC in
raziskovalnim infrastrukturam ESFRI. Komisija pričakuje, da bodo lahko
imeli pomembno vlogo pri upravljanju podatkov in v skupinah v zvezi z
nekaterimi tematskimi področji, na primer raziskovanjem zdravja in okolja. 5. Vloga služb Komisije Službe Komisije so olajšale postopek izvajanja
uredbe o ERIC tako, da so organizirale in vodile sestanke odbora ERIC, ki
potekajo tri- do štirikrat na leto. Na teh sestankih se poda mnenje o uradnih
vlogah za ustanovitev ERIC v skladu z uredbo o ERIC, namenjeni pa so tudi
zagotavljanju in izmenjavi informacij o tekočih vlogah za ustanovitev ERIC
ter o notranjih ukrepih, ki so jih sprejele države članice in pridružene
države glede odločanja za članstvo v ERIC. Poleg tega predstavniki
prihodnjih evropskih raziskovalnih infrastruktur, ki bodo kmalu začeli
pripravljati svoje vloge za ustanovitev ERIC, pripravijo predstavitve, tako da
so vse države članice in pridružene države seznanjene s časovnimi
okviri, pričakovanim obsegom financiranja, storitvami in drugimi
načrtovanimi dejavnostmi ter priložnostmi za sodelovanje pri pripravi in
vlogi za ustanovitev ERIC. Komisija je leta 2010 objavila praktične
smernice, ki vsebujejo praktične informacije za morebitne vložnike o tem,
kako vložiti vlogo za ustanovitev ERIC, in komentarje o členih uredbe o
ERIC, s poudarkom na pravnih vidikih. Posodobljena različica teh smernic,
v kateri se upoštevajo dosedanje izkušnje, bo objavljena leta 2014. Službe Komisije so zagotovile pojasnila glede
številnih vprašanj v zvezi z določbami uredbe o ERIC, ki so jih postavili
države članice, pridružene države in predstavniki raziskovalnih
infrastruktur, ki so se pripravljali na vlogo za ustanovitev ERIC. Vprašanja so
se med drugim nanašala na pravni značaj ERIC, možnost, da bi bil glavni
cilj ERIC izvajanje jedrskih raziskav, odgovornost članic, pravo, ki se
uporablja, zlasti za razpršene infrastrukture z vozlišči in osebjem v
različnih državah, prenehanje izvajanja ERIC ter vlogo nacionalnih
sodišč. Službe Komisije so leta 2013 tudi zagotovile
predloge, potrebne za izjavo tretjih držav in mednarodnih organizacij o
priznavanju ERIC, s katerimi je postopek za gostovanje ERIC ali članstvo v
njem postal jasnejši in enostavnejši. Leta 2013 so službe Komisije prav tako zagotovile
delovni dokument, ki vsebuje predloge za določbe o ERIC na podlagi
pridobljenih izkušenj v postopku vložitve vlog za prve projekte ERIC, da bi se
vložnikom olajšala priprava osnutkov določb in da bi sklop določb za
projekte ERIC postal bolj usklajen, brez poseganja v prožnost in prilagoditev,
ki sta potrebni za upoštevanje različnega značaja projektov ERIC, kar
zadeva strukturo (na enem mestu, razpršeni, virtualni) in področje
raziskav (družbene in humanistične vede, okoljske vede, energetika,
biologija in medicina, področje materialov in analitičnih
zmogljivosti, fizikalne vede in inženirstvo). Službe Komisije so bile dejavne pri pripravi vlog
za ustanovitev ERIC, in sicer so sodelovale na zasedanjih odborov in drugih
pripravljalnih sestankih držav članic in pridruženih držav za razlago in
opredeljevanje mogočih rešitev in kompromisov za vprašanja, ki so se
obravnavala na razpravah med prihodnjimi partnerji. Po ustanovitvi ERIC imajo službe Komisije omejeno
vlogo pri dejavnostih ERIC, ki jih vodijo in usmerjajo člani ERIC v okviru
mejnih pogojev uredbe o ERIC, statutov in izvedbenih pravil, sprejetih za ERIC.
Službe Komisije lahko ukrepajo le, če so jih člani na podlagi
nastalih problemov za to zaprosili ali so jih o teh vprašanjih obvestili, in na
podlagi letnega poročanja ERIC Komisiji, ki ga določa uredba o ERIC. Ob ustanovitvi sedmih projektov ERIC, ki imajo
statutarne sedeže v petih različnih državah članicah, in da se
spodbudi nadaljnji razvoj ERIC, Komisija organizira sestanke mreže ERIC, na
katerih se lahko za obstoječe projekte ERIC izmenjajo dobre prakse in
izrazijo skupni problemi. Na te sestanke so povabljeni predstavniki odbora ERIC
in morebitnih projektov ERIC, ki so v končnem postopku glede vloge za
ustanovitev ERIC. Prvi sestanek mreže ERIC je potekal junija 2014. 6. Sklepi Z uspešno ustanovitvijo sedmih projektov ERIC do
maja 2014, pri čemer se do konca leta 2015 predvideva še okrog 15 projektov
ERIC, je mogoče skleniti, da je prevzemanje pravnega okvira glede na
število novih ali nadgrajenih evropskih infrastruktur, ki uporabljajo ERIC,
dobilo zagon in je uspešno. Izkazalo se je, da je uredba o ERIC dejansko
zapolnila vrzel med tradicionalnimi mednarodnimi organizacijami, ki temeljijo
na pogodbah, in nacionalnimi pravnimi subjekti za ustanavljanje vseevropskih
raziskovalnih infrastruktur. Dokaz za to je tudi predvidena uporaba ERIC za
približno 20 projektov, ki so vključeni v načrt ESFRI za
ustanovitev raziskovalne infrastrukture. ERIC je zaradi številnih skupnih točk v
določbah glede pristopa, odločanja in reševanja vprašanj, kot je
odgovornost, močno povečal možnosti držav članic, pridruženih
držav in tretjih držav za morebitno sodelovanje s temi evropskimi
raziskovalnimi infrastrukturami ali pridružitvi k njim. Službe Komisije so z
organizacijo in vodenjem sestankov odbora ERIC olajšale postopek izvajanja
uredbe o ERIC. Postopek za vlogo za ustanovitev ERIC in enostavno
uporabo je treba še dodatno optimizirati, saj si države članice,
znanstvena skupnost in službe Komisije še prizadevajo, da bi bolje razumele
praktične učinke uporabe tega novega pravnega instrumenta. Če se
znotraj služb Komisije, v državah članicah in pridruženih državah
sprejmejo ustrezni ukrepi, je mogoče pričakovati, da se bo
enostavnost uporabe zaradi pridobljenih izkušenj postopno izboljševala, da se
bo postopek lahko dodatno poenostavil in da se bo pospešilo ustanavljanje
evropskih raziskovalnih infrastruktur. Komisija zato na tej stopnji nima
nobenega priporočila za spremembe. 7. Odprta vprašanja in
naslednji koraki Na podlagi izkušenj, pridobljenih v postopkih
vložitve vlog za ustanovitev ERIC, bodo člani ERIC in službe Komisije
morali obravnavati več novih tem. Te se nanašajo na prakse v
različnih državah članicah, na primer kako registrirati ERIC v okviru
nacionalnega pravnega sistema prek gospodarske zbornice ali drugih registrov,
da bi se zanj lahko odprli bančni računi in predložil zahtevek za
vračilo DDV in trošarin. Ker je ERIC javno-javno partnerstvo, je treba v
številnih primerih razjasniti status zaposlenega osebja, saj bo ta vplival na
plačilne lestvice, vprašanja dohodnine in stroške osebja. Razjasniti je treba tudi vprašanja o prispevkih
članov ERIC v naravi, zlasti o tem, ali bi za te prispevke lahko veljala
oprostitev plačila DDV in trošarine, in če bi, pod kakšnimi pogoji.
To je pomembno, ker v veliko primerih člani ERIC raje delno prispevajo v
naravi kot v denarju. Službe Komisije morajo dodatno razjasniti vprašanje
gospodarskih dejavnosti v primerjavi z negospodarskimi dejavnostmi zaradi vse
številnejših zahtev po „inovativnih“ in „socialno-ekonomskih“ učinkih
dejavnosti raziskovalne infrastrukture, ki upravičujejo zahtevane naložbe
članov. To vprašanje je treba obravnavati tudi v okviru „pametne
specializacije“, kar zadeva morebitno podporo z regionalnimi sredstvi in
državno pomočjo (za izgradnjo delov objektov in naprav ERIC).
Vključuje tudi druge teme, na primer kako lahko projekti ERIC razvijejo
stranske projekte, prenesejo tehnologije in prejmejo prihodke od razvitih
storitev, ob upoštevanju zahteve po zgolj omejenih gospodarskih dejavnostih,
pri čemer njihov status ERIC ni ogrožen. Projekti ERIC imajo pomembno vlogo pri
defragmentaciji evropskega raziskovalnega prostora, ker na usklajen in
strukturiran način ustvarjajo storitve za znanstvene skupnosti v celotni
Uniji zaradi preglednosti, ki se uvaja v zvezi z zbiranjem podatkov, dostopom
do podatkov in instrumentov ter ohranjanjem podatkov in storitvami za uporabnike.
Namen tega ni le podpora znanstvenim skupnostim; to namreč lahko
omogoči tudi oblikovanje politike na podlagi dokazov na področjih,
kot so zdravstvena, okoljska ter socialna in kulturna politika. Komisija bo
skupaj z državami članicami preučila, kako bi lahko projekti ERIC z
zagotavljanjem takih storitev podpirali druge raziskovalne infrastrukture. Čeprav je do zdaj v projektih ERIC udeleženih
20 držav članic, so statutarni sedeži ERIC zgoščeni le v nekaj
državah članicah. Države članice in pridružene države bi morale med
pripravo na ustanovitev novih evropskih raziskovalnih infrastruktur pozornost
nameniti cilju dolgoročnega doseganja bolj uravnotežene zastopanosti v
celotni Evropski uniji. Projekti ERIC imajo lahko pomembno vlogo na
področju mednarodnega sodelovanja, npr. z Afriško unijo, Avstralijo,
Rusijo, ZDA in Kanado, ter v okviru ZN. V zvezi s tem je treba upoštevati, da
se ERIC v okviru Globalnega znanstvenega foruma OECD obravnava kot morebitni
model za ustanovitev razpršenih mednarodnih raziskovalnih infrastruktur. Za
take infrastrukture bi bilo treba obravnavati zlasti vprašanje vodenja, pravne
osebnosti in reševanja sporov. Komisija bo, kadar bo to ustrezno, podpirala
prizadevanja v okviru Globalnega znanstvenega foruma ali drugih mednarodnih
forumov za nadaljnjo preučitev možnosti za sprejetje regulativnega okvira
za mednarodne raziskovalne infrastrukture, ki bi lahko, tako kot ERIC v
Evropski uniji, zapolnile vrzel med organizacijami, ki temeljijo na pogodbah,
in nacionalnimi organizacijami. Kot je bilo že navedeno, je bila uredba o ERIC
leta 2013 spremenjena, da bi se upoštevale zahteve pridruženih držav in
zlasti Norveške za popolno priznanje njihovih prispevkov v ERIC v smislu
glasovalnih pravic. Komisija bo pozorno spremljala, ali bo sprememba
omogočila večjo udeležbo pridruženih držav kot gostiteljic ali
članic projektov ERIC. [1] UL L 206, 8.8.2009, str. 1. [2] UL L 326, 6.12.2013, str. 1. [3] To so: Konzorcij evropskih arhivov družboslovnih
podatkov (CESSDA), Integrirani arktični sistem za opazovanje Zemlje
Svalbard (SIOS) in Evropska laboratorijska infrastruktura za zajemanje in
shranjevanje ogljikovega dioksida (ECCSEL). [4] UL L 71, 18.3.2011, str. 20. [5] UL L 64, 3.3.2012, str. 13. [6] UL L 298, 8.11.2013, str. 38. [7] UL L 320, 30.11.2013, str. 44. [8] UL L 320, 30.11.2013, str. 63. [9] UL L 324, 5.12.2013, str. 8. [10] UL L 136, 9.6.2014, str. 35.