Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2014_x000b__x000b_in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2014 /* COM/2014/0429 final - 2014/ () */
Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Združenega kraljestva za leto 2014
in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto
2014 SVET EVROPSKE UNIJE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti
člena 9(2) Uredbe, ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in
odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2],
zlasti člena 6(1) Uredbe, ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3], ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4], ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito, ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost. (2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. (3)
Voditelji držav oziroma vlad so
29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo
vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir
za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države. (4)
Svet je 9. julija 2013 sprejel
priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega
kraljestva za leto 2013 in dal mnenje o dopolnitvi konvergenčnega
programa Združenega kraljestva za obdobje od 2012–2013 do 2017–2018. (5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[5],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[6],
v katerem je Združeno kraljestvo opredelila kot eno od držav članic, za
katere je treba opraviti poglobljen pregled. (6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni
vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave. (7)
Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate
poglobljenega pregleda za Združeno kraljestvo[7],
ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na
podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Združenem kraljestvu še
naprej obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih je potrebno
spremljanje in ukrepanje politike. Zlasti je treba biti še naprej pozoren na
gibanja na področju zadolženosti gospodinjstev, ki so povezana z visoko
stopnjo hipotekarnega dolga in strukturnimi značilnostmi
nepremičninskega trga, kot tudi na neugoden razvoj deležev na izvoznih trgih.
Tveganja v nepremičninskem sektorju so povezana s stalnim strukturnim
pomanjkanjem ponudbe nepremičnin; resnično omejena ponudba, zlasti v
Londonu, in razmeroma počasen odziv ponudbe na povečanje
povpraševanja še naprej povzročata višanje cen nepremičnin, zlasti v
Londonu in na jugovzhodu države, ter sta razlog za to, da kupci jemljejo visoke
hipotekarne kredite. Zmanjševanje deleža na izvoznih trgih verjetno ne pomeni
kratkoročnih tveganj, vendar skupaj s primanjkljajem tekočega računa
še vedno kaže na strukturne izzive. Ti so povezani z vrzelmi v usposobljenosti
in infrastrukturnimi pomanjkljivostmi. Kar zadeva javne finance, Združeno
kraljestvo ni uresničilo ciljev v zvezi z nominalnim primanjkljajem in
strukturnimi prilagoditvami. (8)
Združeno kraljestvo je 30. aprila 2014 predložilo
nacionalni reformni program za leto 2014 in konvergenčni program za leto
2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna
medsebojna povezanost. (9)
V skladu z odstavkom 4 Protokola (št. 15) o
nekaterih določbah v zvezi z Združenim kraljestvom Velika Britanija in
Severna Irska se obveznost iz člena 126(1) Pogodbe o delovanju Evropske
unije o izogibanju čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju za
Združeno kraljestvo ne uporablja. Odstavek 5 Protokola določa, da si mora
Združeno kraljestvo prizadevati, da bi se izognilo čezmernemu
javnofinančnemu primanjkljaju. Svet je 8. julija 2008 v skladu s
členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sklenil, da v
Združenem kraljestvu obstaja čezmeren primanjkljaj. (10)
Cilj proračunske strategije iz
konvergenčnega programa za leto 2014 je, da se do konca petletnega
obdobja, ki se trenutno izteče v letih 2018–2019, uravnoteži ciklično
prilagojeni tekoči proračun. Konvergenčni program ne
vključuje srednjeročnega cilja v skladu z določbami Pakta za
stabilnost in rast. Po ocenah naj bi javnofinačni primanjkljaj v obdobju
2014–2015 dosegel 5,0 % BDP, po tem ko se je znižal z najvišje ravni
11,4 % BDP v obdobju 2009–2010. To ni v skladu z rokom za odpravo
čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet. Glede na program bo
čezmerni primanjkljaj odpravljen v obdobju 2016–2017, tj. dve leti po
roku, ki ga je določil Svet, ko naj bi znašal 2,4 % BDP. V programu
je predvideno, da se bo (ponovno izračunani) strukturni primanjkljaj
sektorja država v obdobju 2014–2015 izboljšal za 0,3 odstotne točke na
4,4 % BDP. Proračunski načrti ne zadostujejo za zagotovitev
priporočenega povprečnega letnega fiskalnega napora za odpravo
čezmernega primanjkljaja. Zato je v programu predvideno letno izboljšanje
(ponovno izračunanega) strukturnega salda v višini 0,8 odstotne točke
v obdobju 2015–2016 in 1,3 odstotne točke v obdobju 2016–2017. Na splošno
je program le delno v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast.
Konsolidacija je bila do zdaj usmerjena predvsem na zmanjšanje odhodkov, zato
bi bilo treba razmisliti o potencialnih prihodkih iz naslova razširitve
davčne osnove. Združeno kraljestvo ima visoko raven izpada davčnih
prihodkov, zlasti v zvezi s posrednimi davki. V konvergenčnem programu je
napovedano, da se bo delež dolga v BDP v obdobju 2015–2016 povečal na
93,1 %, nato pa se bo v obdobju 2018–2019 zmanjšal na 86,6 %.
Makroekonomski scenarij Združenega kraljestva, na katerem temeljijo
proračunske napovedi v programu, je verjeten. Potencialna tveganja v zvezi
s proračunskimi napovedmi so posledica rasti, ki zaostaja za
pričakovanji, in sicer zaradi omejenih plač, ki zavirajo zasebno
potrošnjo, in negotovosti, ki ovira naložbe. Ne glede na to so napovedi skladne
z napovedjo Komisije iz pomladi 2014, ki tudi ne predvideva, da bo
čezmerni primanjkljaj odpravljen do roka, ki ga je določil Svet.
Poleg tega je iz napovedi Komisije razvidno, da je (popravljena) sprememba
strukturnega salda v obdobju 2010–2014 v povprečju za 0,6 % BDP letno
nižja od zahtevane, glede na napovedi pa naj bi bila nižja od zahtevane tudi v
letu 2015. Na podlagi ocene programa in napovedi Komisije v skladu z Uredbo
Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da so potrebni dodatni ukrepi za
zagotovitev skladnosti s priporočilom iz postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem. (11)
Na področju nepremičnin je Združeno
kraljestvo sprejelo tako ukrepe v zvezi s povpraševanjem kot tudi s ponudbo.
Čeprav se je ponudba novih nepremičnin povečala, ostaja majhna
in še zdaleč ne zadostuje povpraševanju. To je skupaj z nizkimi obrestnimi
merami in ugodnejšimi pogoji za izdajo hipotekarnih posojil (kot je ugodnejše
razmerje med posojilom in dohodkom) povzročilo povišanje cen
nepremičnin v nekaterih delih Združenega kraljestva, zlasti v Londonu. Pomanjkanje
ponudbe je bilo dolgo strukturni pojav in se bo verjetno podaljšalo na srednji
rok. Potrebni so ukrepi za dodatno povečanje ponudbe nepremičnin – z
oblikovanjem ustreznih spodbud za povečanje ponudbe na lokalni ravni.
Organi bi morali še naprej spremljati cene nepremičnin in hipotekarno
zadolževanje ter biti pripravljeni uporabiti ustrezne ukrepe, vključno s
prilagoditvijo sheme Help to Buy 2 (jamstvena shema za posojila),
če bi se jim to zdelo potrebno. Odbor za finančno politiko bi moral
povečati preglednost uporabe in učinka makrobonitetne ureditve v
sektorju nepremičnin, ki bi se lahko uporabila za reševanje čezmernega
povišanja cen nepremičnin in povečanja hipotekarnega zadolževanja.
Razmisliti bi bilo treba o reformi obdavčitve zemljišč in
nepremičnin, da bi se ublažila izkrivljanja trga nepremičnin.
Trenutno naraščajoča vrednost nepremičnin ne pomeni tudi višjega
davka na nepremičnine, saj seznam vrednosti nepremičnin ni bil
posodobljen od leta 1991 in je davek na nepremičnine z visoko vrednostjo v
relativnem smislu nižji od davka na nepremičnine z nižjo vrednostjo, kar
je posledica regresivnosti trenutnih stopenj in razredov v sistemu občinskega
davka. (12)
Združeno kraljestvo še naprej obravnava izziv
brezposelnosti in podzaposlenosti ter tudi posebna vprašanja v zvezi z
brezposelnostjo mladih. Pomemben izziv predstavljata opremljanje mladih s
spretnostmi in delovnimi izkušnjami, ki jih zahteva trg dela, ter
povečanje ponudbe na področju vajeništva. S tem se lažje pojasni
dejstvo, da ostaja uporaba subvencij za plače iz programa Youth
Contract manjša od napovedane. Na trg dela negativno vplivajo neskladja med
ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, organi pa si
prizadevajo za prekvalifikacijo delovne sile, s čimer bi se obravnavala
tako brezposelnost kot tudi pomanjkanje delavcev s poklicnimi in
tehničnimi spretnostmi na visoki ravni. Kljub prizadevanjem za povečanje
kakovosti programov vajeništva, bo treba storiti več. Poleg tega je sistem
kvalifikacij še vedno zapleten in bi ga bilo treba racionalizirati, da bi se
omogočila splošno priznavanje in višja stopnja vključenosti
delodajalcev. (13)
Organi obravnavajo problem šibkih spodbud za delo,
zlasti pri prejemnikih socialnih nadomestil, z uvedbo sistema univerzalne
socialne pomoči, ki bo posameznikom omogočil, da bodo po zaposlitvi
obdržali večji delež prejetih socialnih nadomestil. Čeprav bi sistem
univerzalne socialne pomoči lahko pozitivno vplival na zaposlovanje, bo to
v veliki meri odvisno od učinkovitega izvajanja in podpornih storitev,
vključno z interakcijo z drugimi nadomestili. Poudarek na vrnitvi v
delovno razmerje se odraža tudi v omejitvi letne prilagoditve številnih nadomestil
in davčnih olajšav za delovno sposobne na 1% letno do leta 2016. (14)
Združeno kraljestvo še naprej obravnava zahteve po
povečanju stopnje delovno aktivnih staršev s povečanjem dostopa do
visokokakovostnega in cenovno ugodnega otroškega varstva. Še naprej uvaja
programe, s katerimi bi bilo otroško varstvo cenovno ugodno tako za starše, ki
so zaposleni s skrajšanim delovnim časom, kot tudi tiste, ki so zaposleni
s polnim delovnim časom, pri čemer upošteva različne ravni
osebnih prejemkov. Vendar pa cene otroškega varstva ostajajo med najvišjimi v
EU ter še vedno predstavljajo problem zlasti za prejemnike drugega dohodka v
gospodinjstvu in starše samohranilce. (15)
Čeprav so se v zvezi z dostopom do
financiranja pogoji na kreditnih trgih v letu 2013 izboljšali, je rast kreditov
še vedno šibka in potrebnega je več časa, da bi se pokazalo, ali so
obstoječe politike uspešne. MSP se pri dostopu do kreditov še vedno
soočajo s posebnimi težavami. Medtem ko se velika podjetja lahko
financirajo neposredno na veleprodajnih trgih in koristijo ugodnosti dobro
razvite ponudbe finančnih storitev v Združenem kraljestvu, se MSP pri
pridobivanju zunanjega financiranja zanašajo predvsem na banke. Precejšen
napredek je bil dosežen glede obravnavanja lanskega priporočila o konkurenci
v bančnem sektorju z ustanovitvijo novih bank, imenovanih konkurenčne
banke (en tak primer je banka TSB, ki pa še ni v celoti neodvisna). (16)
Decembra 2013 je Združeno kraljestvo objavilo
posodobljen nacionalni infrastrukturni načrt: dolgoročen in strateški
pristop k načrtovanju, dostopu do sredstev, financiranju in gradnji
infrastrukture. V načrtu so določena sredstva za prihodnje skupne
kapitalske naložbe do leta 2020 in pozneje v višini 375 milijard GBP (približno
460 milijard EUR). Velik del predvidenih sredstev (340 milijard GBP, tj.
približno 420 milijonov EUR) zadeva naložbe v energetski in prometni sektor.
Približno tri četrtine sredstev naj bi bilo zasebnih, preostali del pa naj
bi bila javna sredstva. Čeprav je načrt ustrezna pobuda, ostajajo
pomisleki glede elementa financiranja iz zasebnega sektorja, regulativne
varnosti in pravočasne pridobitve gradbenega dovoljenja. Obstaja potreba
po strogih mehanizmih za blažitev tveganj, povezanih s financiranjem in
izvedbo, pri čemer je treba zagotoviti preglednost načrtovanih in
dejanskih izdatkov za infrastrukturo. (17)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
obsežno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva. Ocenila je
konvergenčni program in nacionalni reformni program. Glede na to, da je
treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z
vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve,
Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in
socialno-ekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi spoštovanje
pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru
evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 6 v
nadaljevanju. (18)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil
konvergenčni program Združenega kraljestva, njegovo mnenje[8] pa je izraženo zlasti v
priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju. (19)
Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki
ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program
in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6
Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 2, 3, 5
in 6 v nadaljevanju – PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo
v obdobju 2014–2015 ukrepa tako, da: 1. Okrepi
proračunsko strategijo, tako da si prizadeva na vzdržen način
odpraviti čezmerni primanjkljaj v skladu s priporočilom Sveta iz
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Si prizadeva za diferencirano
in rasti prijazno restriktivno fiskalno politiko s prednostno obravnavo
izdatkov za investicije. Razmisli o povečanju prihodkov z razširitvijo davčne
osnove za podporo konsolidaciji javnih financ. Odpravi strukturna ozka grla,
povezana z infrastrukturo, neskladji med ponudbo znanj in spretnosti ter
povpraševanjem po njih ter dostopom MSP do finančnih sredstev, da bi se
okrepila rast izvoza blaga in storitev. 2. Poveča preglednost
uporabe in učinka makrobonitetne ureditve v zvezi s sektorjem
nepremičnin s strani odbora za finančno politiko Banke Anglije.
Pripravi ustrezne ukrepe za odgovor na hitro povečevanje cen
nepremičnin na območjih, ki predstavljajo pomemben delež gospodarske
rasti v Združenem kraljestvu, zlasti v Londonu, na primer s prilagoditvijo
sheme Help to Buy 2 ter omeji tveganja, povezana z visoko hipotekarno
zadolženostjo. Odpravi izkrivljanje na področju obdavčitve
nepremičnin z rednim posodabljanjem vrednotenja nepremičnin ter
zmanjša regresivnost razredov in stopenj v sistemu občinskega davka. Si še
naprej prizadeva povečati ponudbo nepremičnin. 3. Ohrani zavezanost izvajanju
programa Youth Contract, zlasti z izboljšanjem spretnosti, ki ustrezajo
potrebam delodajalcev. Zagotovi vključevanje delodajalcev s poudarkom na
obravnavanju neskladij med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po
njih s pomočjo zagotavljanja naprednejših spretnosti na višji ravni ter
povečanjem ponudb za vajeništvo. Zmanjša število mladih z nizkim osnovnim
znanjem. 4. Si še naprej prizadeva za
zmanjšanje revščine otrok v gospodinjstvih z nizkimi dohodki, tako da
zagotovi, da bodo sistem univerzalne socialne pomoči in druge reforme na
področju socialne varnosti prinesle ustrezne prednosti z uspešnejšimi
spodbudami za delo in podpornimi storitvami. Poveča razpoložljivost
cenovno ugodnega otroškega varstva. 5. Si še naprej prizadeva za
izboljšanje razpoložljivosti bančnega in nebančnega financiranja za
MSP. Zagotovi učinkovito delovanje poslovne banke ter podpre večjo
prisotnost konkurenčnih bank. 6. Nadaljuje z izvajanjem
nacionalnega infrastrukturnega načrta, tako da poveča predvidljivost
postopkov načrtovanja ter zagotovi jasnost zavez za financiranje. Zagotovi
preglednost in odgovornost, tako da daje na voljo skladne in pravočasne
informacije o izvajanju načrta. V Bruslju, Za
Svet Predsednik [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. [2] UL L 306, 23.11.2011, str. 25. [3] COM(2014) 429 final. [4] P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129. [5] COM(2013) 800 final. [6] COM(2013) 790 final. [7] SWD(2014) 91 final. [8] V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.