Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2014_x000b__x000b_in mnenje Sveta o slovenskem programu stabilnosti za leto 2014_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */
Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Slovenije za leto 2014
in mnenje Sveta o slovenskem programu stabilnosti za leto 2014
SVET EVROPSKE UNIJE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti
člena 5(2) Uredbe, ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in
odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2],
zlasti člena 6(1) Uredbe, ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3], ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4], ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito, ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost. (2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. (3)
Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012
sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih
vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na
nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da
morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili
polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju
priporočil za posamezne države. (4)
Svet je 9. julija 2013 sprejel
priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2013
in dal mnenje o dopolnjenem slovenskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2016.
Komisija je 15. novembra 2013 predložila mnenje o osnutku
proračunskega načrta Slovenije za leto 2014[5] v skladu z
Uredbo (EU) št. 473/2013[6]. (5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[7],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[8],
v katerem je Slovenijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled. (6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni
vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave. (7)
Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate
poglobljenega pregleda za Slovenijo[9],
ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na
podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Sloveniji še naprej
obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni
spremljanje in nadaljnji odločni ukrepi politike. Čeprav so se
neravnotežja v letu 2013 zmanjševala zaradi makroekonomskega prilagajanja in
ukrepanja Slovenije na področjih politik, obseg potrebnega popravka
pomeni, da še vedno obstajajo precejšnja tveganja. Posebno pozornost je treba
nameniti tveganjem, ki izhajajo iz gospodarske strukture, za katero so
značilni neučinkovito korporativno upravljanje, velika vpletenost
države v gospodarstvo, izgube stroškovne konkurenčnosti, presežek dolga
podjetij in precejšnje povečanje javnega dolga. Čeprav je bil dosežen
znaten napredek pri čiščenju bilanc stanja bank, so še vedno potrebni
odločni ukrepi za popolno izvedbo celostne strategije za bančni
sektor, vključno s prestrukturiranjem, privatizacijo in okrepljenim
nadzorom. (8)
Slovenija je 15. aprila 2014 predložila
nacionalni reformni program za leto 2014, 24. aprila 2014 pa še program
stabilnosti za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se
upoštevala njuna medsebojna povezanost. (9)
Cilja proračunske
strategije iz programa stabilnosti za leto 2014 sta odpraviti čezmerni
primanjkljaj do leta 2015 in doseči srednjeročni cilj do leta 2017.
Program potrjuje prejšnji srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna,
kar je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Vendar (ponovno
izračunani) strukturni saldo po pričakovanjih ne bo dosegel
srednjeročnega cilja do leta 2017. V programu je načrtovano
zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2015 v skladu s ciljem,
določenim v priporočilu iz postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem. Za obdobje po letu 2015 je v programu predvideno enakomerno
zmanjševanje primanjkljaja in nato doseganje presežka v višini 0,3 % BDP
leta 2018. V programu je napovedano, da bo javni dolg najvišji v letu 2015 z 81,1 %
BDP, preden se bo v letu 2016 zmanjšal na 76 % BDP. Proračunska
strategija, opisana v programu, je v glavnem v skladu z zahtevami Pakta za
stabilnost in rast. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo
proračunske napovedi v programu in ga je pripravil neodvisen organ (Urad
RS za makroekonomske analize in razvoj), je konservativen. Slovenija je 5.
marca 2014 prejela samostojno priporočilo Komisije. V programu stabilnosti
so opredeljeni nekateri dodatni ukrepi, ki zmanjšujejo razliko do potrebnega
fiskalnega napora. Glede na to se smatra, da se je v programu stabilnosti delno
upoštevalo samostojno priporočilo Komisije. Kljub temu so prisotna
negativna tveganja, saj ukrepi, na katerih temelji program, niso dovolj
natančni, številne med njimi pa je treba še sprejeti. Vse morebitne
dodatne potrebe po dokapitalizaciji bank, ki bi bile posledica pregleda
kakovosti sredstev bank in obremenitvenega testa, izvedenih v Sloveniji v letu 2013,
bi povečale deleža primanjkljaja in dolga, medtem ko bi prihodki od
uspešne privatizacije državnih podjetij ali bank, ki niso bili zajeti v
napovedi programa, zmanjšali zadolženost. Po napovedi Komisije je fiskalni
napor za obdobje 2013–2014 za 1,4 % BDP premajhen v smislu (popravljene)
spremembe strukturnega salda in za 0,5 % BDP v smislu količine
ukrepov, ki so bili ocenjeni kot potrebni ob izdaji priporočila iz
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Za leto 2015 je v programu
napovedan primanjkljaj v skladu s priporočilom iz postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem, v napovedi Komisije iz pomladi 2014 pa je
primanjkljaj ocenjen na 3,1 % BDP. Poleg tega se na podlagi napovedi
pričakuje, da bo fiskalni napor, merjen tako s (popravljeno) spremembo
strukturnega salda kot s povezano količino diskrecijskih ukrepov, ki bodo
izvedeni, nekoliko manjši od ravni, ki jo je Svet priporočil za leto 2015.
Na podlagi ocene programa in napovedi Komisije v skladu z Uredbo Sveta (ES)
št. 1466/97 Svet meni, da so v letu 2014 in pozneje potrebna dodatna
prizadevanja, vključno s potrebnim strukturnim naporom, da se bo
priporočilo iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti
upoštevalo. (10)
Kar zadeva fiskalno pravilo, je Državni zbor v letu
2013 odobril ustavno podlago za vključitev pravila o uravnoteženih javnih
financah v strukturnem smislu v ustavo. Vendar potrebna izvedbena zakonodaja,
tj. zakon o fiskalnem pravilu, ki bi morala začeti veljati novembra 2013,
še ni sprejeta. Zlasti je treba sprejeti potrebno pravno podlago, da se
določijo vloga, pristojnosti in neodvisno delovanje fiskalnega sveta.
Pravočasno dokončanje izčrpnega pregleda odhodkov vseh
proračunskih uporabnikov v zdravstvu, ki je med ključnimi
področji odhodkov, bi lahko pomagalo opredeliti ukrepe za fiskalno
konsolidacijo ter možnosti za povečanje učinkovitosti in
gospodarnosti. (11)
Sloveniji je bilo leta 2013 priporočeno, naj
okrepi dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema ter izboljša
učinkovitost, gospodarnost in kakovost sektorja dolgotrajne oskrbe. Pri
izvajanju tega priporočila je Slovenija dosegla omejen napredek. Aprila 2014 je bila dokončana ocena
pokojninske reforme iz leta 2012 in prve ugotovitve so pozitivne. Čeprav
so bili doseženi določeni javnofinančni prihranki, se raven pokojnin
ni spremenila. Slovenija se na srednji in dolgi rok sooča z velikimi
tveganji za fiskalno vzdržnost, zlasti zaradi povečanja porabe zaradi
staranja prebivalstva v Sloveniji. Zato bo treba
srednjeročno reformirati pokojninski sistem in sistem dolgotrajne oskrbe,
da se skupni odhodki srednjeročno in dolgoročno stabilizirajo, ter ob
tem zagotoviti ustreznost pokojnin in dostopa do storitev dolgotrajne
oskrbe. Organi načrtujejo pripravo bele knjige o
celostni pokojninski reformi. Konec leta 2013 je bil sprejet načrt za
reformo sistema dolgotrajne oskrbe, sprejetje zakonodaje na tem področju
pa se pričakuje do konca leta 2014. Vendar obstaja tveganje, da bo
sprejeta pozneje zaradi zaostankov pri reorganizaciji sistema zdravstvenega
zavarovanja, ki trenutno poteka. (12)
Razmere na trgu dela so se poslabšale. Stopnja
brezposelnosti je v letu 2013 dosegla 10,3 %, stopnja brezposelnosti
mladih pa se je zvišala na 21,6 %, pri čemer se je delež mladih, ki
niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, med letoma 2011 in 2013
povečal za 2,1 odstotne točke. Ocena reforme trga dela iz leta 2013
kaže na upadajočo segmentacijo med pogodbami za določen in za
nedoločen čas, čeprav zaradi večje uporabe drugih oblik
pogodb za določen čas, medtem ko je učinek spodbud za
zaposlovanje starejših in mladih še vedno nejasen. Segmentacija trga dela se
obravnava z boljšo regulacijo študentskega dela. Medtem ko nov zakon čaka
na potrditev, obstaja zaskrbljenost o tem, ali bodo v njem ustrezno obravnavane
pomanjkljivosti prejšnjih predpisov. Vlada je dosegla omejen napredek pri
izvajanju lanskega priporočila o minimalni plači, ki se še naprej
usklajuje samo z inflacijo, medtem ko zakon o minimalni plači omogoča
tudi usklajevanje z drugimi ekonomskimi dejavniki. Pri oblikovanju učinkovitih
in prilagojenih ukrepov aktivne politike zaposlovanja ter obravnavi
neusklajenosti kvalifikacij in potreb na trgu dela je bil dosežen omejen
napredek. (13)
Vlada je dosegla znaten napredek pri izpolnjevanju
priporočil o stabilnosti bančnega sektorja, saj je izvedla
verodostojen pregled kakovosti sredstev in obremenitveni test, hitre
dokapitalizacije in prenos slabih posojil na Družbo za upravljanje terjatev
bank. Vendar delo še zdaleč ni zaključeno in še vedno so potrebni
odločni ukrepi za dokončanje in izvajanje celostne strategije za
bančni sektor, kot je bila napovedana decembra 2013, vključno s
prestrukturiranjem, privatizacijo in okrepljenim nadzorom. Raven slabil posojil
v podjetniškem sektorju je še vedno visoka. Zato je za banke pomembno, da
povečajo svoje notranje zmogljivosti za prestrukturiranje in zmanjšanje
obsega slabih posojil, vključno z okrepitvijo
notranjih služb za upravljanje premoženja in prestrukturiranje, da se pospeši
obravnava slabih posojil ter ob tem izterja čim več sredstev in
ohranijo podjetja, ki so sposobna preživetja. Vsi nadaljnji prenosi slabih
posojil na Družbo za upravljanje terjatev bank morajo biti skrbno
načrtovani, da se olajša hitro in učinkovito prestrukturiranje
podjetniških posojil, zlasti v primeru zapletenih medsebojno povezanih posojil
znotraj skupin. Pričakujeta se celostna strategija upravljanja in poslovni
načrt, v katerih bodo opredeljeni cilji glede izterjave za Družbo za
upravljanje terjatev bank. Na podlagi rezultatov pregleda kakovosti sredstev in
obremenitvenega testa so potrebni dodatni odločni ukrepi za izboljšanje
upravljanja in nadzora za vse banke, zlasti za tiste, ki so še vedno v državni
lasti, in sicer z okrepitvijo obvladovanja tveganj, izboljšanjem postopkov
odobritve posojil ter povečanjem kakovosti in razpoložljivosti podatkov,
pri čemer je cilj zmanjšati obseg slabih posojil in tveganj v prihodnosti. (14)
Vlada je dosegla omejen napredek pri izvajanju
priporočila o korporativnem upravljanju podjetij v državni lasti, ki
predstavljajo šestino dodane vrednosti in so povezana v zapleteno mrežo
domačih bank, zavarovalniških skupin in nefinančnih podjetij z znatno
stopnjo navzkrižnega lastništva. Raven vpliva države v Sloveniji povzroča
precejšnja tveganja za javne finance, in sicer tako neposredno kot posredno z
obveznostmi, ki izhajajo iz jamstev. Usklajena strategija za upravljanje
podjetij v državni lasti bi skupaj z izboljšanim korporativnim upravljanjem
ustvarila ugodnejše okolje za privabljanje neposrednih tujih naložb.
Čeprav so bili s pripravo seznama 15 podjetij za hitro privatizacijo maja 2013
storjeni prvi koraki, napredek ni enakomeren in obstaja precejšnje tveganje, da
roki ne bodo doseženi. Z zamudo je bila aprila 2014 sprejeta nova zakonodaja o
Slovenskem državnem holdingu, ki bo centraliziral upravljanje državnega
premoženja. Celostna strategija in natančna klasifikacija ključnih in
neključnih naložb, vključno s tistimi za privatizacijo,
se še pričakujeta. Treba je opredeliti in izvesti ustrezne ukrepe za
zagotovitev procesa prestrukturiranja in doseganje njegovih ciljev, med drugim
vključno z izterjanjem čim višjih zneskov za upnike in pripravo
seznama najnujnejših primerov za hitro prestrukturiranje in zmanjšanje obsega
slabih posojil. (15)
Leta 2013 je bil spremenjen
zakonodajni okvir za insolventnost, da bi se omogočilo hitro reševanje
slabih posojil, vendar je v veliki meri še nepreizkušen. Visoka stopnja
zadolženosti in finančnih težav sta omejili zmogljivosti podjetniškega
sektorja za investicije v prihodnje projekte. Nujno potrebno finančno
prestrukturiranje in prestrukturiranje poslovanja podjetniškega sektorja se
morata v večjem obsegu šele začeti. Za pospešitev procesa
prestrukturiranja in zmanjšanja obsega slabih posojil ter pospešitev pogajanj o
prestrukturiranju, zlasti pri zapletenih vzajemno povezanih posojilih znotraj
skupin, je treba različne kreditne izpostavljenosti v bančnem sistemu
obravnavati na konsolidirani ravni. Pri podpori in pospešitvi tega procesa bi
lahko prevzela pobudo centralizirana delovna skupina, sestavljena iz
predstavnikov vseh deležnikov. Medtem je hitro in učinkovito
dokončanje nekaterih nujnih tekočih primerov v okviru Družbe za
upravljanje terjatev bank ključnega pomena. (16)
Slovenija ima kljub svojemu
potencialu enega najnižjih deležev neposrednih tujih naložb v EU (34,1 %
BDP v primerjavi s 47,1 % BDP, kot je znašalo povprečje v EU v letu 2012).
Privatizacija in prestrukturiranje podjetij sicer ponujata številne nove
priložnosti za zasebne vlagatelje, vendar obstajajo dokazi, da nezadostno
razvito poslovno okolje in kultura Slovenijo ovirata, da bi to v celoti
izkoristila. Leta 2012 se je
začel proces deregulacije reguliranih poklicev in doslej se je število
reguliranih poklicev zmanjšalo s 323 na 262. Nadaljnja deregulacija
reguliranih poklicev bi prispevala k povečanju števila domačih in
tujih ponudnikov storitev in tako k večji konkurenci. Obstajajo možnosti
za večjo skladnost ukrepov, načrtovanih za izboljšanje poslovnega
okolja in podjetniških dejavnosti. V okviru tega bo prihodnja strategija
pametne specializacije v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov
v obdobju 2014–2020 zagotovila priložnost za osredotočanje na ključne
ukrepe, kot je ustvarjanje inovativnih proizvodov, s katerimi se bo lahko
trgovalo. (17)
Slovenija je v začetni fazi priprave predlogov
za obsežno reformo javnega sektorja (ki naj bi bila sprejeta januarja 2015). V
okviru tega mora ponovno vzpostaviti kakovost in verodostojnost javne uprave.
Slovenija je dosegla določen napredek pri izboljšanju kakovosti
pravosodnega sistema in zmanjšala število nerešenih primerov. Reforma vodenja
sodnih postopkov na področju gospodarskega in civilnega prava je
izboljšala delovanje pravosodnega sistema. Nedavni pozitivni trendi v zvezi s
sodnimi postopki v civilnih in gospodarskih zadevah so se ohranili. (18)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
obsežno analizo slovenske ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in
nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno
gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje
nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno
fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Sloveniji, ampak tudi spoštovanje
pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru
evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 8 v
nadaljevanju. (19)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil
slovenski program stabilnosti, njegovo mnenje[10]
pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju. (20)
Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki
ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program
in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6
Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 1
do 8 v nadaljevanju. (21)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te
analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih
valuta je euro. Slovenija bi morala ta priporočila izvesti pravočasno
in v celoti – PRIPOROČA, da Slovenija v obdobju 2014–2015
ukrepa tako, da: 1. Okrepi
proračunsko strategijo z dovolj podrobno opredelitvijo strukturnih ukrepov
za leto 2014 in pozneje, da zagotovi odpravo čezmernega primanjkljaja na
vzdržen način do leta 2015, in sicer z dosego strukturne prilagoditve,
določene v priporočilu Sveta v okviru postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem. Trajna odprava fiskalnih neravnotežij zahteva
verodostojno izvajanje ambicioznih strukturnih reform, da se poveča
sposobnost prilagajanja ter spodbudita rast in zaposlovanje. Po uspešni odpravi
čezmernega primanjkljaja izvaja strukturno prilagajanje v višini najmanj 0,5 %
BDP na leto, še več pa v ugodnih gospodarskih razmerah, ali poskrbi, da je
pravilo o zadolževanju izpolnjeno, da se zagotovi vzdržno zmanjševanje visokega
deleža javnega dolga. Za okrepitev verodostojnosti fiskalne politike čim
prej zaključi sprejetje pravila o uravnoteženih javnih financah v
strukturnem smislu, srednjeročni proračunski okvir naredi
zavezujoč, vseobsegajoč in pregleden ter sprejme potrebno pravno
podlago za delovanje fiskalnega sveta, v kateri bo določila njegove
pristojnosti v okviru proračunskega procesa ter jasne postopke za
spremljanje proračunskih rezultatov. Do konca leta 2014 začne celovit
pregled izdatkov na področju zdravstva, ki bo zajemal tako raven centralne
države kot lokalno raven, neposredne in posredne proračunske uporabnike
ter izvajalce javnih služb in storitev v lasti občin, da se dosežejo
proračunski prihranki v letu 2015 in pozneje. 2. Se na podlagi javnih
posvetovanj dogovori o ukrepih za zagotavljanje vzdržnosti pokojninskega
sistema po letu 2020, ki bodo zajemali prilagoditev ključnih parametrov,
kot sta povezava zakonsko določene upokojitvene starosti s
pričakovano življenjsko dobo in spodbujanje zasebnih prispevkov v drugi
steber pokojninskega sistema. Omeji s staranjem prebivalstva povezane izdatke za
dolgotrajno oskrbo z usmeritvijo nadomestil na najbolj pomoči potrebne in
preusmeritvijo z institucionalne oskrbe na oskrbo na domu. 3. Po posvetovanju s socialnimi
partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami do konca leta 2014 pripravi
celosten socialni sporazum, s katerim bo zagotovila, da gibanje plač,
vključno z minimalno plačo, podpira konkurenčnost, domače
povpraševanje in ustvarjanje delovnih mest. Ponovno opredeli sestavo minimalne
plače in pregleda sistem usklajevanja minimalne plače. Sprejme ukrepe
za nadaljnje zmanjševanje segmentacije trga dela, predvsem z obravnavanjem
učinkovitosti spodbud za zaposlovanje mladih in starejših delavcev ter
uporabo pogodb civilnega prava. Sprejme zakon o študentskem delu. Prednostno
obravnava doseganje mladih, ki niso prijavljeni na zavodu za zaposlovanje ali
vpisani v šolo, z zagotavljanjem ustreznih zmogljivosti teh zavodov. Poveča
zaposlenost nizkokvalificiranih in starejših delavcev, prilagodi delovno okolje
daljši delovni dobi in osredotoči vire na potrebam prilagojene ukrepe
aktivne politike zaposlovanja, hkrati pa izboljša njihovo učinkovitost.
Odpravi neusklajenost kvalifikacij in potreb na trgu dela s povečanjem
privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter z nadaljnjim
sodelovanjem z ustreznimi deležniki pri ocenjevanju potreb na trgu dela. 4. V skladu z načrti do
konca leta 2014 privatizira NKBM, pripravi Abanko na privatizacijo v letu 2015
ter nadaljuje s hitrim izvajanjem načrtov prestrukturiranja bank, ki
prejemajo državno pomoč, in potrebno konsolidacijo bančnega sektorja.
Na podlagi izkušenj iz pregleda kakovosti aktive bank in obremenitvenega testa
avgusta 2014 dokonča celovit akcijski načrt za banke, vključno s
posebnimi ukrepi za izboljšanje upravljanja, nadzora, obvladovanja tveganj,
postopka za odobritev posojil ter kakovosti in razpoložljivosti podatkov.
Poveča zmogljivosti bank za prestrukturiranje in zmanjšanje obsega slabih
posojil, vključno z okrepitvijo notranjih služb za upravljanje premoženja
in prestrukturiranje. Razjasni pristojnosti Družbe za upravljanje terjatev bank
z objavo izčrpne strategije upravljanja in poslovnega načrta do
septembra 2014 z namenom podrobnega opisa njene vloge pri prestrukturiranju
državnih naložb, ciljev glede izterjave, proračunov, načrtov za
upravljanje sredstev in pričakovanih donosov ob hkratnem zagotavljanju
ustreznih virov. 5. Nadaljuje z izvajanjem
privatizacije, napovedane v letu 2013, v zastavljenih časovnih rokih.
Sprejme strategijo za Slovenski državni holding z jasno klasifikacijo naložb v
skladu s časovnim načrtom in opredelitvami, določenimi v Zakonu
o Slovenskem državnem holdingu iz leta 2014. Do novembra 2014 sprejme
kratkoročni (eno- do dveletno obdobje) načrt za odprodajo več preudarno
izbranih naložb z jasno določenim časovnim načrtom. Postane Slovenski
državni holding v celoti operativen kot organ za upravljanje preostalih naložb
v državni lasti in odprodajo naložb, določenih v skladu z akti
upravljanja, v zakonsko določenih rokih. Do septembra 2014 sprejme
in začne izvajati kodeks korporativnega upravljanja podjetij v državni
lasti, da se zagotovi profesionalno, pregledno in neodvisno upravljanje. 6. Do konca leta 2014
dokonča krovni načrt za prestrukturiranje podjetij, ki bo vseboval
jasno določene prednostne naloge in učinkovit proces izvajanja.
Ustanovi centralizirano delovno skupino za prestrukturiranje podjetij, ki bo
spremljala in usklajevala celoten proces prestrukturiranja ter zagotovila
potrebno strokovno znanje, usmerjanje in svetovanje ter olajšala pogajanja med
vsemi vpletenimi deležniki. Pripravi seznam podjetij, ki jih je treba najbolj nujno
prestrukturirati ter ob tem izterjati čim višje zneske za upnike. Spodbuja
uporabo razpoložljivih pravnih mehanizmov in najboljših mednarodnih praks pri
vseh deležnikih v procesu prestrukturiranja. Do septembra 2014 oceni nedavne
spremembe zakonodaje o insolventnosti, in je pripravljena, da po potrebi uvede
morebitne dodatne ukrepe. Nadalje skrajša trajanje sodnih postopkov na prvi
stopnji v civilnih in gospodarskih sodnih zadevah, vključno z zadevami v
okviru zakonodaje o insolventnosti, ter število primerov, ki čakajo na
obravnavo, zlasti v zadevah, ki se nanašajo na izvrševanje in insolventnost. 7. Zmanjša poslovne ovire v
Sloveniji na ključnih področjih gospodarskega razvoja, da postane
država privlačnejša za neposredne tuje naložbe, zlasti s pospešeno
deregulacijo reguliranih poklicev in zmanjšanjem upravnih obremenitev,
vključno z racionalnejšimi sistemi izdajanja dovoljenj. Zagotovi zadostno in
neodvisno financiranje Javne agencije RS za varstvo konkurence ter poveča
njeno institucionalno neodvisnost. Racionalizira prednostne naloge ter zagotovi
skladnost strategije za raziskave in razvoj iz leta 2011 in strategije za
slovensko industrijsko politiko iz leta 2013, tudi v okviru prihodnje strategije
za pametno specializacijo in strategije za promet, ter zagotovi njihovo hitro
izvajanje in oceno učinkovitosti. 8. Sprejme učinkovite
ukrepe za boj proti korupciji, poveča preglednost in odgovornost ter uvede
zunanje ocenjevanje uspešnosti in postopke za nadzor kakovosti. V Bruslju, Za
Svet Predsednik [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. [2] UL L 306, 23.11.2011, str. 25. [3] COM(2014) 425 final. [4] P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129. [5] UL L 140, 27.5.2013, str. 11. [6] C(2013) 8010 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 88 final. [10] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.