Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2014 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2014 /* COM/2014/0406 final */
Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Nemčije za leto 2014
in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2014
SVET EVROPSKE UNIJE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti
člena 5(2) Uredbe, ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in
odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2],
zlasti člena 6(1) Uredbe, ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3], ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4], ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito, ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost. (2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. (3)
Voditelji držav oziroma vlad so
29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo
vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir
za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države. (4)
Svet je 9. julija 2013 sprejel
priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto
2013 in dal mnenje o posodobljenem programu stabilnosti Nemčije za obdobje
2012–2017. Komisija je 15. novembra 2013 v skladu z Uredbo (EU)
št. 473/2013[5] predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta
Nemčije za leto 2014[6]. (5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[7],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[8],
v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled. (6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, vrnitvi k
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave. (7)
Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate
poglobljenega pregleda za Nemčijo[9],
ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na
podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Nemčiji obstajajo
čezmerna makroekonomska neravnotežja, ki zahtevajo spremljanje in ukrepe
politike. Zlasti je tekoči račun vztrajno beležil zelo visok
presežek, kar odraža pozitivne učinke močne konkurenčnosti, pri
čemer se velik del prihrankov vlaga v tujini. To tudi kaže, da je
domača rast ostala šibka in da gospodarski viri morda niso bili učinkovito
dodeljeni. Čeprav presežki tekočega računa ne pomenijo podobnega
tveganja kot veliki primanjkljaji, si velikost in vztrajnost presežka
tekočega računa v Nemčiji zaslužita posebno pozornost. Zaradi
velikosti nemškega gospodarstva je ukrepanje, da se zmanjša nevarnost
škodljivih učinkov na delovanje domačega gospodarstva in
euroobmočja, še posebej pomembno. (8)
Nemčija je 14. aprila 2014 predložila
nacionalni reformni program za leto 2014 in 8. aprila 2014 program
stabilnosti za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi
se upoštevala njuna medsebojna povezanost. (9)
Cilj proračunske strategije, opisane v
programu stabilnosti za leto 2014, je zagotoviti doseganje
srednjeročnega proračunskega cilja tudi v prihodnosti. Program
stabilnosti potrjuje srednjeročni cilj v višini –0,5 % BDP, kar je v
skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. V skladu s programom
stabilnosti bo (preračunani) strukturni saldo v letu 2014 in v obdobju po
njem ostal pozitiven, bruto dolg pa naj bi se v letu 2014 znižal na 76 %
BDP in se nato še naprej zadovoljivo zmanjševal. Proračunska strategija iz
programa je torej skladna z zahtevami Pakta za stabilnost in rast.
Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v
programu, ki ga ni uradno potrdil neodvisni subjekt, je verjeten, saj je na
splošno skladen z napovedjo Komisije iz pomladi 2014. Svet na podlagi
ocene programa stabilnosti in napovedi Komisije v skladu z Uredbo Sveta (ES)
št. 1466/97 meni, da so javne finance v Nemčiji še vedno na splošno
zdrave, saj bo srednjeročni cilj po napovedih še naprej izpolnjen in
pravilo o zadolževanju spoštovano. (10)
Nemčija je pri izboljšanju stroškovne
učinkovitosti javne porabe za zdravstvo in dolgotrajno oskrbo dosegla le
omejen napredek, vendar so bile napovedane nove pobude. Čeprav je njihov
namen izboljšanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega varstva, ti
načrti morda ne bodo zadostovali za obvladovanje pričakovanih
prihodnjih povečevanj stroškov. Nedavno sprejeta pokojninska reforma je
namenjena izboljšanju pogojev predčasnega upokojevanja („Rente mit 63“)
in ravni pokojnin za določene skupine, pri čemer slednje
vključuje tudi pokojninski dodatek za tiste, ki so vzgajali otroke, rojene
pred letom 1992 („Mütterrente“). Reforma pomeni dodaten pritisk na vzdržnost
javnega pokojninskega sistema in bo predvidoma financirana z višjo stopnjo
pokojninskih prispevkov, kar bo negativno vplivalo na razpoložljivi dohodek
aktivne delovne sile. Reforma bi lahko tudi negativno vplivala na uvajanje
dopolnilnih drugega in tretjega pokojninskega stebra. Nemčija je dosegla
omejen napredek pri povečanju porabe za izobraževanje in določen
napredek v zvezi z višjo porabo za raziskave. Zdi se, da bodo za doseganje
cilja glede skupne javne in zasebne porabe za izobraževanje in raziskave v
višini 10 % BDP do leta 2015 potrebna dodatna prizadevanja na vseh ravneh
upravljanja, da bi dohitela najbolj inovativna gospodarstva, pa bi morali biti
naslednji cilji še ambicioznejši. Naložbe v infrastrukturo so se v Nemčiji
v zadnjih letih povečale in naj bi se v skladu z načrti še okrepile,
vendar se zdi, da so potrebna dodatna prizadevanja. (11)
Na splošno je Nemčija dosegla omejen napredek
pri izboljšanju učinkovitosti davčnega sistema in njegove
naklonjenosti rasti ter zmanjšanju visoke davčne obremenitve dela.
Pomembnejši ukrepi za preusmeritev na rasti prijaznejše vire prihodkov niso
predvideni. Uporaba nižje stopnje davka na dodano vrednost (DDV, trenutno
7 %) bi se lahko bolj omejila, uporaba splošne osnove za DDV pa razširila.
Razmeroma nizki prihodki iz periodičnih davkov na nepremičnine
kažejo, da obstajajo možnosti za povečanje, razporeditev davčne
obremenitve pa bi lahko bila pravičnejša, če bi bila ponovno
proučena davčna osnova za občinski davek na nepremičnine (Grundsteuer).
Pogoje za naložbe v Nemčiji bi bilo mogoče dodatno izboljšati z
reformo obrtnega davka (Gewerbesteuer), zmanjšanjem upravnega bremena,
povezanega s pobiranjem davkov, in zmanjšanjem davčnih olajšav za
financiranje dolga za podjetja. (12)
Fiskalni okvir je bil dopolnjen z nacionalnim
pravilom o uravnoteženem proračunu in ustanovitvijo neodvisnega
svetovalnega odbora. Videti je, da so v več zveznih deželah (Länder)
še vedno potrebni posebni izvedbeni predpisi za ustavno pravilo o uravnoteženem
proračunu („omejitev zadolževanja“), ki bi zagotovili učinkovito
uporabo omejitve zadolževanja v letnem proračunskem ciklu. Načrtovani
pregled fiskalnih odnosov med federacijo, zveznimi deželami in občinami bi
bilo treba uporabiti za okrepitev fiskalne pristojnosti in odgovornosti. (13)
Plače so se v zadnjih letih po daljšem obdobju
omejevanja njihove rasti povečale, vendar je bila rast realnih plač v
letu 2013 manjša kot v letu 2012. Za leto 2015 načrtuje Nemčija uvedbo
splošne minimalne plače v višini 8,50 EUR/uro, ki se bo v celoti
začela uporabljati z letom 2017. Uvedba načrtovane splošne minimalne
plače, ki je namenjena zagotavljanju primernega minimalnega dohodka za
delavce, zahteva pozorno spremljanje njenega vpliva, zlasti na zaposlovanje.
Dosežen je bil omejen napredek za zmanjšanje visoke davčne obremenitve,
zlasti za tiste z nizkimi dohodki. Sprejeta pokojninska reforma in sedanji
načrti za reforme na področju dolgotrajne oskrbe, ki vključujejo
zvišanje stopnje prispevkov za socialno zavarovanje, bi lahko dodatno
povečali davčno obremenitev. Nemčija je dosegla nekaj napredka
pri izboljšanju stopnje izobrazbe prikrajšanih oseb, vendar pa je povezava med
stopnjo izobrazbe in socialno-ekonomskim ozadjem še vedno močna ter
prisotna tekom celotnega poklicnega življenja. Navkljub določenemu
napredku v zvezi z ustreznimi ukrepi za aktiviranje in vključevanje ostaja
dolgotrajna brezposelnost zaskrbljujoča, kar kaže na potrebo po dodatnih
ukrepih. Pri sprejemanju ukrepov za spodbujanje prehoda iz malega dela v oblike
zaposlitve, za katere so v celoti obvezni prispevki za socialno varnost, je bil
dosežen le omejen napredek. Pri zmanjšanju negativnih fiskalnih spodbud za
zaposlitev za drugega prejemnika dohodka v gospodinjstvu ni bilo napredka.
Nemčija je dosegla določen napredek v zvezi z večjo
razpoložljivostjo celodnevne predšolske vzgoje in varstva, napredek v zvezi z razširitvijo
celodnevnih šol pa je bil omejen. Obenem na področju otroškega varstva in
celodnevnih šol še vedno obstajajo težave glede kakovosti in regionalne
razlike. (14)
Cilj predloga vlade za revizijo zakona o
obnovljivih virih energije je upočasniti rast skupnih stroškov za
energijo, te stroške bolj enakomerno porazdeliti med potrošnike, nadzorovati
širitev obnovljivih virov in spodbujati integracijo trga. V okviru izvajanje
reforme je treba skrbno spremljati njen učinek na stroškovno
učinkovitost podpornega sistema. Potrebna so nadaljnja prizadevanja v
zvezi z razširitvijo omrežja in glede usklajevanja s sosednjimi državami. (15)
Politično ukrepanje za nadaljnje spodbujanje
konkurence v storitvenih sektorjih je bilo omejeno, čeprav so bile v
določenih poklicih in regijah sprejete izolirane reforme, na primer glede
dovoljenj in komercialnih sporočil v gradbenem sektorju. Medtem ko je rast
produktivnosti v storitvenih sektorjih strukturno nižja kot v industriji, je v določenih
storitvenih sektorjih še posebej nizka, predvsem na področju poklicnih
storitev. Še vedno obstajajo ovire za vstop na trg in opravljanje poklicnih
storitev. Te vključujejo omejitve glede pravne oblike in strukture
lastništva ter zahteve glede poklicnih kvalifikacij. Raznolikost regulativnih ureditev
za poklicne storitve v zveznih deželah kaže, da obstajajo možnosti za
določitev najmanj obremenjujočih regulativnih pristopov in njihovo
razširitev po vsej državi. Vrednost
naročil, ki jih nemški organi objavijo v skladu z zakonodajo EU na
področju javnih naročil, ostaja med najnižjimi v EU. Celovit prehod
na pregleden trg e-javnih naročil bi lahko povečal konkurenco. V
maloprodajnem sektorju predpisi o prostorskem načrtovanju v določenih
zveznih deželah še vedno omejujejo vstop novih podjetij na trg. Napredek pri
izboljšanju konkurenčnosti železniških trgov je bil omejen. (16)
Nemčija je dosegla omejen napredek pri ukrepih
za konsolidacijo bančnega sektorja, zlasti z izboljšanjem okvira
upravljanja. Sklepi Komisije o državni pomoči so veliko pripomogli k
prestrukturiranju deželnih bank v zadnjih letih, pri čemer je ta sektor še
vedno razdrobljen. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za odpravo strukturnih in
upravnih ovir, ki onemogočajo tržno usmerjeno konsolidacijo, kar bi tudi
izboljšalo splošno učinkovitost finančnega sektorja. Pregled pravnega
okvira drugega bančnega stebra bi lahko dodatno pripomogel h konsolidaciji
v javnem bančnem sektorju. (17)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
obsežno analizo nemške ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in
nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno
gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje
nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno
fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi spoštovanje
pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru
evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 4 v
nadaljevanju. (18)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil nemški
program stabilnosti, njegovo mnenje[10]
pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju. (19)
Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki
ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program
in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe
(EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 1 do 4 v
nadaljevanju. (20)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te
analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih
valuta je euro. Nemčija bi morala ta priporočila izvesti
pravočasno in v celoti – PRIPOROČA, da Nemčija v
obdobju 2014–2015 ukrepa tako, da: 1. Si
prizadeva za rasti prijazno fiskalno politiko in ohrani trden fiskalni položaj
ter tako zagotovi izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja v
celotnem obdobju, ki je zajeto s programom stabilnosti, ter nadaljnje vzdržno
zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Zlasti uporabi manevrski prostor za
večje in učinkovitejše javne naložbe v infrastrukturo, izobraževanje
in raziskave. Izboljša učinkovitost davčnega sistema, predvsem z
razširitvijo davčne osnove, zlasti na potrošnjo, s ponovno
proučitvijo občinskega davka na nepremičnine, z izboljšanjem
davčne uprave in s pregledom obrtnega davka, tudi z namenom spodbujanja
zasebnih naložb. Si dodatno prizadeva za povečanje stroškovne
učinkovitosti javne porabe na področju zdravstva in dolgotrajne
oskrbe. Zagotovi vzdržnost javnega pokojninskega sistema, in sicer (i) s
spremembo financiranja novih prejemkov, ki ne temeljijo na zavarovanju („Mütterrente“),
v financiranje iz davčnih prihodkov, tudi z namenom, da bi se izognili
nadaljnjemu povečanju prispevkov za socialno varnost, (ii) s
povečanjem spodbud za poznejše upokojevanje ter (iii) s povečanjem
kritja v okviru shem drugega in tretjega pokojninskega stebra. Dokonča
dosledno uvajanje omejitve zadolževanja v vseh zveznih deželah (Länder),
pri čemer zagotovi pravočasne in ustrezne postopke spremljanja in
korekcijske mehanizme. Izboljša zasnovo fiskalnih odnosov med federacijo,
zveznimi deželami in občinami, tudi z namenom zagotavljanja zadostnih
javnih naložb na vseh upravnih ravneh. 2. Izboljša pogoje za dodatno
podporo domačemu povpraševanju, med drugim z znižanjem visokih davkov in
prispevkov za socialno varnost, zlasti za tiste z nizkimi dohodki. Pri uvedbi
splošne minimalne plače spremlja njen učinek na zaposlovanje.
Izboljša zaposljivost delavcev z nadaljnjim izboljšanjem uspešnosti
prikrajšanih oseb na področju izobraževanja ter z izvajanjem bolj ambicioznih
ukrepov za aktiviranje in vključevanje na trg dela, še posebej za
dolgotrajno brezposelne. Sprejme ukrepe za zmanjšanje negativnih fiskalnih
spodbud za zaposlitev, zlasti za drugega prejemnika dohodka v gospodinjstvu, in
spodbujanje prehoda iz malega dela v oblike zaposlitve, za katere so v celoti
obvezni prispevki za socialno varnost. Odpravi regionalne primanjkljaje v zvezi
z razpoložljivostjo otroškega varstva za poln delovni čas in celodnevnih
šol, pri tem pa izboljša njihovo splošno kakovost izobraževanja. 3. Čim bolj omeji skupne
stroške preoblikovanja energetskega sistema. Zlasti spremlja vpliv reforme
zakona o obnovljivih virih energije na stroškovno učinkovitost podpornega
sistema za obnovljive vire energije. Poveča prizadevanja za hitrejšo
širitev nacionalnega in čezmejnih električnih in plinskih omrežij.
Okrepi tesno usklajevanje glede energetske politike s sosednjimi državami. 4. Sprejme bolj ambiciozne
ukrepe za nadaljnje spodbujanje konkurence v storitvenem sektorju,
vključno z nekaterimi poklicnimi storitvami, tudi s pregledom
obstoječih regulativnih pristopov in prizadevanjem za uporabo najboljših
praks v vseh zveznih deželah. Opredeli razloge za nizko vrednost javnih
naročil, ki so objavljena v skladu z zakonodajo EU. Poveča prizadevanja
za odpravo obstoječih predpisov o prostorskem načrtovanju, ki
omejujejo vstop novih akterjev v maloprodajnem sektorju. Sprejme ukrepe za
odpravo preostalih ovir za konkurenco na železniških trgih. Si prizadeva za
konsolidacijo bančnega sektorja na deželni ravni (Landesbanken),
vključno z izboljšanjem okvira upravljanja. V Bruslju, Za
Svet Predsednik [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. [2] UL L 306, 23.11.2011, str. 25. [3] COM(2014) 406 final. [4] P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129. [5] UL L 140, 27.5.2013, str. 11. [6] C(2013) 8001 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 78 final. [10] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.