Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair [PRENOVITEV] /* COM/2013/0151 final - 2013/0081 (COD) */
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1) Ozadje predloga · Razlogi za predlog in njegovi cilji V skladu s
členom 79 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je Uniji zaupana
naloga, da razvije skupno politiko priseljevanja, katere cilj je zagotoviti
učinkovito upravljanje migracijskih tokov in pravično obravnavo
državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah. Ta
predlog pomeni izvajanje te naloge in želi prispevati k izvajanju strategije
Evropa 2020. Poročila o
izvajanju[1]
Direktive 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev
vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja[2] in Direktive 2004/114/ES
z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih
držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja
ali prostovoljnega dela[3]
so pokazale številne pomanjkljivosti teh dveh pravnih aktov. Te pomanjkljivosti
zadevajo ključna vprašanja, kot so postopki za sprejem, vključno z
vizumi, pravice (vključno z vidiki mobilnosti) in postopkovna jamstva.
Sedanja pravila niso dovolj jasna ali zavezujoča, niso vedno popolnoma
skladna z obstoječimi programi financiranja EU in včasih ne rešujejo
praktičnih težav, s katerimi se spopadajo prosilci. Če imajo prosilci
več takšnih težav, ni več nujno zagotovljena pravična obravnava
državljanov tretjih držav v okviru veljavnih pravnih aktov. Določbe
Direktive 2004/114/ES o študentih določajo kogentna pravila za sprejem
študentov, ki so državljani tretjih držav, z možnostjo, da države članice
uporabljajo direktivo tudi za učence, prostovoljce in neplačane
pripravnike. Določbe Direktive 2005/71/ES o raziskovalcih določajo
hitri postopek za dovolitev vstopa raziskovalcem iz tretjih držav, ki so
sklenili sporazum o gostovanju z raziskovalno organizacijo, ki jo je odobrila
država članica. Potrebo po
izboljšanju veljavnih pravil potrjuje dejstvo, da so okoliščine in okvir
politike danes zelo drugačni kot takrat, ko sta bili direktivi sprejeti. V
okviru strategije Evropa 2020 in potrebe po zagotavljanju pametne, trajnostne
in vključujoče rasti je človeški kapital ključnega pomena
za Evropo. Priseljevanje iz držav zunaj EU je eden od virov visoko usposobljene
delovne sile, čedalje več pa je povpraševanja zlasti po študentih in
raziskovalcih, ki so državljani tretjih držav. Spodbujanje medsebojnih
človeških stikov in mobilnosti je tudi pomemben element zunanje politike
EU, zlasti kar zadeva države evropske sosedske politike ali strateške partnerje
EU. Cilj tega predloga
je izboljšanje določb za raziskovalce, študente, dijake, neplačane
pripravnike in prostovoljce, ki so državljani tretjih držav, ter uporaba
skupnih določb za dve novi skupini državljanov tretjih držav, tj. za
plačane pripravnike in varuške au pair. Predlog je v obliki direktive, ki
spreminja in prenavlja direktivi 2004/114/ES in 2005/71/ES. Na splošno želi
podpreti socialne, kulturne in ekonomske odnose med EU in tretjimi državami,
pospešiti prenos znanja in spretnosti ter spodbujati konkurenčnost, tako
da se hkrati zagotovi pravična obravnava teh skupin državljanov tretjih
držav. · Splošno ozadje EU se sooča s pomembnimi strukturnimi
izzivi demografske in ekonomske narave. Število
delovno sposobnega prebivalstva je praktično nehalo rasti in se bo v
naslednjih letih začelo zmanjševati. Zaradi ekonomskih in demografskih
razlogov se bodo v prihodnjem desetletju opazovani vzorci rasti zaposlitve s
poudarkom na usposobljeni delovni sili nadaljevali. EU se tudi sooča s
situacijo, ko so nujno potrebne inovacije. Evropa
porabi za raziskave in razvoj vsako leto 0,8 % BDP manj kot ZDA in
1,5 % manj kot Japonska. Na tisoče
najboljših raziskovalcev in inovatorjev se je preselilo v države, kjer so
pogoji ugodnejši. Čeprav je trg EU
največji na svetu, ostaja razdrobljen in ni dovolj naklonjen inovacijam. V strategiji Evropa 2020 in njeni vodilni pobudi
Unija inovacij je določen cilj povečanja naložb v raziskave in
inovacije, kar bi zahtevalo po ocenah milijon dodatnih delovnih mest na
področju raziskav v Evropi. Priseljevanje iz držav zunaj Unije je eden od
virov visoko usposobljene delovne sile, čedalje več pa je
povpraševanja zlasti po študentih in raziskovalcih, ki so državljani tretjih
držav in jih mora EU poskušati dejavno pritegniti. Študenti in raziskovalci, ki
so državljani tretjih držav, lahko prispevajo k bazi visoko kvalificiranih
potencialnih delavcev in človeškemu kapitalu, ki ga potrebuje EU, da bi se
spopadla z zgoraj navedenimi izzivi. Globalni pristop EU k vprašanju migracij in
mobilnosti določa splošni okvir EU za zunanjo migracijsko politiko.
Opredeljuje, kako EU z državami, ki niso članice EU, organizira svoj
dialog in sodelovanje na področju migracij in mobilnosti. Globalni pristop
EU k vprašanju migracij in mobilnosti želi med drugim prispevati k doseganju
ciljev strategije Evropa 2020, zlasti z boljšo organizacijo zakonitih migracij
in spodbujanjem dobrega upravljanja mobilnosti (poleg drugih stebrov, ki se
ukvarjajo z nezakonitimi migracijami, migracijami in razvojem ter mednarodno
zaščito). Zlasti pomembna v zvezi s tem so partnerstva za mobilnost, ki
nudijo posebej prilagojene dvostranske okvire za sodelovanje med EU in
izbranimi državami, ki niso članice EU (zlasti v soseščini EU), ter
lahko vsebujejo tudi ukrepe in programe za spodbujanje mobilnosti skupin oseb,
obravnavanih v tem predlogu direktive. Omogočanje državljanom tretjih držav, da
razvijajo sposobnosti in pridobijo znanje v določenem obdobju
usposabljanja v Evropi, spodbuja „kroženje možganov“ ter podpira sodelovanje s
tretjimi državami, kar koristi državam, iz katerih te osebe prihajajo, in
državam, ki jih sprejemajo. Globalizacija zahteva okrepljene odnose med
podjetji v EU in tujimi trgi, medtem ko selitve pripravnikov in varušk au pair
spodbujajo razvoj človeškega kapitala, vzajemno bogatijo migrante, njihovo
državo izvora in državo gostiteljico ter izboljšujejo medsebojno poznavanje med
kulturami. Vendar v odsotnosti jasnega pravnega okvira obstaja tudi nevarnost
izkoriščanja, ki so mu posebej izpostavljeni pripravniki in varuške au
pair, kar bi lahko posledično pomenilo tveganje nelojalne konkurence. Ta predlog za optimizacijo navedenih koristi
in ustrezno obravnavo navedenih tveganj ter ob upoštevanju podobnosti izzivov,
s katerimi se spopadajo te kategorije migrantov, spreminja Direktivo Sveta
2004/114/ES o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija,
izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela,
tako da razširja njeno področje uporabe na plačane pripravnike in
varuške au pair ter spreminja trenutno dispozitivne določbe o
neplačanih pripravnikih v kogentne, spreminja pa tudi Direktivo Sveta
2005/71/ES o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za
namene znanstvenega raziskovanja. · Veljavne določbe na področju predloga Direktiva Sveta 2004/114/ES določa skupna
pravila v zvezi s pogoji za vstop in bivanje študentov, ki so državljani
tretjih držav. Vendar se lahko države članice v skladu s členom 3
Direktive 2004/114/ES odločijo, da to direktivo uporabijo tudi za
državljane tretjih držav, ki so zaprosili za sprejem za namene izmenjav
učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela. Pogoji za sprejem plačanih pripravnikov
so obravnavani tudi v resoluciji Sveta iz leta 1994 o omejevanju sprejema
državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic zaradi zaposlitve[4]. V resoluciji sta navedena
splošna opredelitev pripravnikov in najdaljše obdobje bivanja. Direktiva Sveta
2005/71/ES določa posebne postopke za dovolitev vstopa državljanom tretjih
držav za namene znanstvenega raziskovanja. V priporočilu
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005[5] so predlagani ukrepi za
olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za
kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj
Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenega raziskovanja. Oblika dovoljenja za prebivanje za državljane
tretjih držav je določena v Uredbi (ES) št. 1030/2002 in se uporablja v
tem predlogu. Kar zadeva varuške au pair, evropski sporazum
o zaposlitvi au pair z dne 24. novembra 1969[6], ki ga je pripravil Svet
Evrope, zagotavlja niz evropskih pravil. Vendar večina držav članic
ni ratificirala tega sporazuma. · Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Določbe v tem predlogu so skladne s cilji
strategije Evropa 2020 in globalnim pristopom EU k vprašanju migracij in mobilnosti.
Poleg tega lahko vzpostavitev skupnih postopkov za dovolitev vstopa ter
zagotovitev pravnega statusa za pripravnike in varuške otrok v tujini (au pair)
služi kot zaščitni ukrep pred izkoriščanjem. Ta predlog je tudi v skladu z enim izmed
ciljev ukrepov EU na področju izobraževanja, ki je spodbujati Unijo kot
svetovni center odličnosti za izobraževanje in mednarodne odnose ter za
boljšo izmenjavo znanja po svetu kot sredstva, ki pomaga širiti vrednote
človekovih pravic, demokracije in pravne države. Predlog je tudi usklajen z razvojno politiko
EU, s poudarkom na izkoreninjanju revščine in uresničevanju razvojnih
ciljev tisočletja. Zlasti njegove določbe o mobilnosti pripravnikov
med EU in matičnimi državami bi omogočile zanesljiv priliv nakazanih
sredstev ter prenos znanja in spretnosti ter naložb. Ta predlog ima pozitivne učinke na
temeljne pravice, ker krepi postopkovne pravice državljanov tretjih držav ter
priznava in ščiti pravice plačanih pripravnikov in varušk au pair. V
tem smislu je v skladu s pravicami in načeli, priznanimi v Listini
Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 7 o pravici do
spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, členom 12 o svobodi
zbiranja in združevanja, členom 15(1) o svobodi izbire poklica in pravici do
dela, členom 15(3) o enakih delovnih pogojih, členom 21(2) o
prepovedi diskriminacije, členom 31 o poštenih in pravičnih delovnih
pogojih, členom 34 o socialni varnosti in socialni pomoči ter
členom 47 o pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega
sodišča. 2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA
UČINKA · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Z državami članicami so potekale razprave
v okviru sej Odbora za priseljevanje in azil o ugotovitvah poročil o
izvajanju na eni strani ter o pripravah te pobude, v okviru katere so države
članice predložile svoje pisne prispevke kot odgovor na vprašanja, ki so
bila razdeljena pred sejo odbora, na drugi strani. Posvetovanje z zadevnimi zainteresiranimi
stranmi je vključevalo delavnice, ki jih je organizirala Evropska agencija
za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo s skupnostjo Erasmus
Mundus o vizumih in skupnih doktorskih programih Erasmus Mundus, delavnice in
razprave z nacionalnimi platformami organizacij za izmenjave mladih
(vključno z organizacijami za učence in prostovoljce) ter delavnico
na temo mnenj raziskovalne skupnosti na srečanju podpornih organizacij
EURAXESS[7]. Evropska mreža za migracije je organizirala
več delavnic o mobilnosti mednarodnih študentov, ad-hoc poizvedbe[8] in obsežno študijo o
„Priseljevanju mednarodnih študentov v EU“[9].
Javno posvetovanje na spletu se je začelo
1. junija 2012 prek interaktivnega oblikovanja politik[10] in prejetih je bilo 1461
odgovorov. Zelo velika večina anketirancev (91 %) je menila, da bi
bilo treba povečati privlačnost EU kot destinacije za raziskovalce,
87 % anketirancev pa kot destinacije za študente. Za obe skupini
anketirancev sta bili najbolj pereči vprašanji vizumi in dovoljenja za
prebivanje. Več kot 70 % anketirancev je menilo, da bi bilo treba
privlačnost EU povečati tudi za učence, prostovoljce in
neplačane pripravnike. Med odgovori znotraj ali zunaj EU ni bilo
geografske pristranskosti. Upoštevani so bili tudi zadevni rezultati
javnega posvetovanja iz sporočila o okviru Evropskega raziskovalnega
prostora[11]
ter rezultati raziskave Erasmus Mundus o vizumu nekdanjih štipendistov in
študentov programa Erasmus Mundus, ki jo je izvedlo združenje študentov in
nekdanjih štipendistov programa Erasmus Mundus[12]
na zahtevo Evropske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in
kulturo. · Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Poleg zbranih
podatkov, kakor so navedeni zgoraj, ni bilo potrebe po zunanjem strokovnem
znanju. · Ocena učinka Obravnavane so bile naslednje možnosti: Možnost 1 (izhodišče):
brez sprememb obstoječega stanja Države članice, ki delujejo neodvisno, bi
še naprej izvajale različne in protislovne rešitve v zvezi s pogoji za
sprejem, zlasti vizumi. Ti vidiki bi bili še naprej nejasni in nepregledni.
Nadaljevale bi se težave s postopkovnimi jamstvi in pogoji za izvajanje
mobilnosti znotraj EU (zlasti v primeru študentov) bi ostali omejevalni,
plačani pripravniki pa ne bi bili zajeti v zakonodaji EU. Podobno bi se v
zvezi z dostopom do trga dela za študente in raziskovalce po
diplomi / zaključku študija / raziskovanja v EU še
naprej uporabljali različni pristopi. Možnost 2: povečana komunikacijska
prizadevanja (zlasti v primeru raziskovalcev) in okrepljeno izvrševanje
sedanjih pravil Ta možnost vključuje boljše zagotavljanje
informacij in boljši dostop do njih, da se poveča preglednost veljavnih
pravil in da se bolje izkoristijo. Lahko bi se tudi povečala prizadevanja
za večjo ozaveščenost o najboljših praksah med državami
članicami glede sprejema skupin oseb, ki jih veljavni direktivi trenutno
ne zajemata, kot so varuške au pair in plačani pripravniki, in
zaščite teh skupin oseb. Izvajalo bi se bolj sistematično
zagotavljanje, da države članice razumejo in spoštujejo svoje obveznosti v
skladu s temi direktivami. Možnost 3: izboljšanje pogojev za sprejem,
pravic in postopkovnih jamstev Ta možnost vključuje predvsem izboljšave
za študente, učence, prostovoljce in neplačane pripravnike, saj
naredi pogoje za sprejem in pravice primerljive s tistimi, ki se uporabljajo za
raziskovalce. Ta možnost bi spremenila dispozitivna pravila, ki se trenutno
uporabljajo za skupine učencev, prostovoljcev in neplačanih
pripravnikov, v kogentna. Država članica bi bila zavezana nuditi
državljanu tretje države (študentu in drugim kategorijam), ki je vložil vlogo
in ki izpolnjuje pogoje za sprejem, vse potrebno za pridobitev zahtevanih
vizumov. Spremenile bi se tudi določbe glede postopkovnih jamstev,
predvsem z uvedbo rokov, ki zavezujejo organe držav članic, da morajo
odločiti o vlogi v 60 dneh. V izjemnih okoliščinah bi se ta rok lahko
podaljšal za dodatnih 30 dni. Pravico študentov do dela v času študija bi
bilo treba razširiti tako, da zajema najmanj 15 ur na teden v prvem letu
prebivanja. Možnost 4: nadaljnje izboljševanje
pogojev za vstop ter pravic tudi glede mobilnosti znotraj EU in postopkovnih
jamstev; dostop do iskanja zaposlitve po končanem študiju ali
raziskovalnem projektu; razširjeno področje uporabe na varuške au pair in
plačane pripravnike Namen te možnosti je večja ambicioznost
pri izboljšanju pogojev in pravic skupin oseb, ki jih zajemata veljavni
direktivi, razširitev področja uporabe Direktive na varuške au pair in
plačane pripravnike ter uvedba posebnih pogojev za sprejem, da se zagotovi
njihova boljša zaščita. Države članice bi imele možnost, da izdajo
vizume za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, in bi morale v
primeru uporabe obeh vrst dovoljenj zahtevati le izpolnjevanje pogojev za
sprejem, navedenih v Direktivi (tako da pogoji ostajajo enaki ne glede na vrsto
dovoljenja). Če je bivanje državljanov tretjih držav
daljše od enega leta, bi morale države članice, ki izdajajo vizume za
dolgoročno bivanje, po prvem letu izdati dovoljenje za prebivanje. Treba
bi bilo okrepiti določbe glede mobilnosti znotraj EU za raziskovalce in
študente ter jih uvesti za plačane pripravnike. Poleg tega bi se v zvezi z
mobilnostjo znotraj EU uporabljala posebna, ugodnejša pravila za
upravičence programov EU, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje
mobilnosti, kot sta programa Erasmus Mundus ali Marie Curie. Študenti bi od prvega leta prebivanja naprej
dobili pravico, da delajo vsaj 20 ur na teden. Študentom in raziskovalcem bi
bilo po končanju njihovega študija/raziskovanja dovoljeno ostati
12 mesecev na ozemlju države članice in iskati delo. Kar zadeva
postopkovna jamstva, bi morale države članice sprejeti odločitev o
vlogah v 60 dneh (vse skupine oseb) ter v 30 dneh za štipendiste programov
Erasmus Mundus in Marie Curie. Analiza in primerjava možnosti kažeta na
težave, ki jih ni mogoče rešiti z izboljšanimi komunikacijskimi
prizadevanji in je zato potrebna posodobitev direktiv. Možnost 4 se zdi stroškovno
najučinkovitejša za doseganje ključnih ciljev ter ima pozitivne
ekonomske in socialne učinke. Glavna pomanjkljivost zakonodajnih sprememb
bi bili s tem povezani stroški. Države članice bodo morale spremeniti
svoje zakonodajne okvire, zlasti glede dovoljenj za vstop in bivanje,
mobilnosti znotraj EU in rokov za obravnavanje vlog. Hkrati bi bili stroški, ki
jih predvideva možnost 4, razmeroma omejeni, saj nekatere države članice
že izvajajo nekatere izmed predvidenih določb. Zaradi podobnosti vprašanj, ugotovljenih v
zvezi z obema direktivama, ter potrebe po zagotovitvi večje skladnosti in
jasnosti pravil EU je najučinkovitejši način za izvajanje najprimernejše
možnosti združitev dveh direktiv v en sam zakonodajni akt. To bo izvedeno s
prenovitvijo obeh direktiv, njuno združijo v enotni zakonodajni akt in
predlaganjem bistvenih sprememb. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Povzetek predlaganih ukrepov Predlog določa pogoje za vstop in
prebivanje raziskovalcev, študentov, učencev, plačanih in
neplačanih pripravnikov, prostovoljcev in varušk au pair, ki so državljani
tretjih držav, na ozemlju držav članic za obdobje, daljše od treh mesecev.
Uvaja pogoje za sprejem dveh skupin državljanov tretjih držav, ki jih trenutno
ne zajema zavezujoč pravni okvir EU, to so varuške au pair in plačani
pripravniki, da se zagotovijo njihove zakonite pravice in zaščita. V
primeru raziskovalcev, ki so državljani tretjih držav, so poenostavljeni
sprejem njihovih družinskih članov, dostop do trga dela teh članov in
njihova mobilnost znotraj EU. Predlog določa, da se prosilcu, ki
izpolnjuje vse pogoje za sprejem v eno izmed držav članic, izda vizum za
dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje. S predlogom se olajša in
poenostavi mobilnost študentov in raziskovalcev znotraj EU, zlasti v okviru
programov Erasmus Mundus in Marie Curie, ki se bo v naslednjem večletnem
finančnem okviru razširila in bo v njej sodelovalo več ljudi. S predlogom
študenti dobijo več pravic, tako da lahko delajo polovični delovni
čas, študenti in raziskovalci pa lahko po končanem
študiju/raziskovanju 12 mesecev ostanejo na ozemlju države članice in
iščejo delo. Uvedejo se določbe o večjem obsegu
informacij in boljši preglednosti ter rokih odločanja in izboljšanih
postopkovnih jamstvih, kot so pisna obrazložitev odločitve in pravice do
pritožbe. Zaračunane pristojbine bi morale biti sorazmerne. · Pravna podlaga Člen 79(2)
PDEU pooblašča Evropski parlament in Svet, da po rednem zakonodajnem
postopku sprejmeta ukrepe na naslednjih področjih: (a) pogoji vstopa in prebivanja ter standardi
glede postopkov držav članic za izdajo vizumov in dovoljenj za prebivanje
za daljši čas; (b) opredelitev
pravic državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici,
in pogojev, ki urejajo svobodo gibanja in prebivanja v drugih državah
članicah. · Načelo subsidiarnosti Na področju politike priseljevanja ima
Unija deljeno pristojnost z državami članicami. Zato se uporablja
načelo subsidiarnosti, v skladu s katerim se preveri, ali ciljev
predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči države članice
(preizkus potrebnosti) in ali se lahko ti cilji bolje dosežejo z ukrepi Unije
(preizkus evropske dodane vrednosti) ter na kakšen način se lahko
dosežejo. Izziv, da se ohrani in izboljša sposobnost
privabljanja nadarjenih kadrov iz tretjih držav v EU, se je povečal in je
skupen vsem državam članicam. Čeprav bi vsaka država članica
lahko še naprej imela svoj nacionalni sistem za sprejem skupin državljanov
tretjih držav, ki jih zadeva ta predlog, pa tako ne bi bil dosežen splošni cilj
povečanja privlačnosti EU kot destinacije za nadarjene migrante. En
niz skupnih zahtev za sprejem in prebivanje namesto razdrobljenosti zaradi različnih
nacionalnih pravil je nedvomno učinkovitejši in bolj enostaven za
potencialne prosilce ter vključene organizacije kot pa upoštevanje 27
različnih sistemov in ukvarjanje z njimi. Poleg tega je za spodbujanje
mobilnosti znotraj EU, ki je eden ključnih ciljev tega predloga, potreben
pravni akt na ravni EU. Zaradi večjega števila pobud, ki so
usmerjene na mlade in spodbujajo medčloveške stike z državljani tretjih
držav na področju kulture, sociale in izobraževanja, ter večjega
števila oblik neformalnega usposabljanja je potreba po njihovi uskladitvi z
ustreznimi predpisi glede priseljevanja še večja. Poleg tega bi morala minimalna enotna raven
zaščite in pravic študentov, raziskovalcev in drugih skupin oseb iz
tretjih držav zagotoviti trdna jamstva pred izkoriščanjem nekaterih
ranljivih kategorij, kot so plačani pripravniki in varuške au pair. Tekom let je bila dokazana evropska dodana
vrednost veljavnih direktiv za študente in raziskovalce, ta predlog pa bo vodil
do nadaljnjih izboljšav. Pregleden pravni okvir, ki bi vključeval
ustrezna jamstva za zagotovitev dejanskega prenosa znanj in spretnosti, bi
olajšal ekonomske, socialne in kulturne mednarodne odnose držav članic z
matičnimi državami. Kar zadeva zunanje vidike migracijske politike, bo
pravni akt EU, ki zajema plačane pripravnike, pomagal nadalje krepiti
globalni pristop k vprašanju migracij in mobilnosti, saj se tako zagotavlja
prenos znanj in spretnosti ter krepi zaveza tretjih držav za boj proti
nedovoljenemu priseljevanju z dodatnimi zakonitimi potmi migracij. Okvir EU bi
tudi pomagal povečati zaščito varušk au pair. Eden od ključnih elementov tega predloga
bi bil, da se bolje izkoristi potencial študentov in raziskovalcev po
končanem študiju/raziskovanju. Ti predstavljajo prihodnjo bazo visoko kvalificiranih
delavcev, saj govorijo jezik in so vključeni v družbo države gostiteljice.
Z obravnavanjem plačanih
pripravnikov, ki ne spadajo na področje oseb, premeščenih znotraj
podjetja, bi predlog dopolnil direktivo o osebah, premeščenih znotraj
podjetja, o kateri trenutno potekajo pogajanja s Svetom in Evropskim
parlamentom. Določbe, katerih cilj je razjasniti in
okrepiti pravice ter izboljšati pogoje za prebivanje, bi tudi prispevale k
splošnemu cilju krepitve varstva temeljnih pravic. Na podlagi vsega tega se šteje, da je predlog
v skladu z načelom subsidiarnosti. · Načelo sorazmernosti Uporablja se
načelo sorazmernosti, kar pomeni, da „ukrepi Unije vsebinsko in formalno
ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb“
(člen 5(4) Pogodbe o Evropski uniji). Predlog je v skladu z
načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: Izbrani pravni akt
je direktiva, ki državam članicam zagotavlja visoko stopnjo
prilagodljivosti pri izvajanju. Vsebina ukrepa je
omejena na to, kar je potrebno za doseganje cilja. Predlagana pravila se
nanašajo na pogoje za sprejem, postopke in dovoljenja (dovoljenja za prebivanje
in vizumi za dolgoročno bivanje), pravice študentov, raziskovalcev,
učencev, prostovoljcev, pripravnikov in varušk au pair, tj. na
področja, ki so del skupne politike priseljevanja v skladu s členom
79 PDEU. Za nekatere od teh skupin oseb že obstajajo predpisi na ravni EU,
vendar jih je treba posodobiti in izboljšati, vsebina tega predloga pa je
omejena na tisto, kar je potrebno za doseganje zgoraj navedenega cilja. · Izbira pravnega akta Predlagani pravni
akt je direktiva, kar je primeren pravni akt za ta ukrep, saj določa
zavezujoče minimalne standarde, hkrati pa državam članicam zagotavlja
potrebno prožnost. Poleg tega je najprimernejši pravni akt za združitev dveh
veljavnih direktiv z njuno prenovitvijo v en sam zakonodajni akt, da se
zagotovi usklajen pravni okvir za različne skupine državljanov tretjih
držav, ki prihajajo v EU. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun EU. 5. DODATNE INFORMACIJE · Klavzula o prenosu Predlog vključuje klavzulo o prenosu. · Obrazložitveni dokumenti, ki spremljajo obvestilo o ukrepih za prenos Predlagana direktiva ima široko področje
uporabe, kar zadeva različne skupine državljanov tretjih držav, ki jih
zajema (raziskovalci, študenti, učenci, pripravniki, prostovoljci in
varuške au pair). Predlog vsebuje tudi veliko pravnih obveznosti, ki razširjajo
njegovo področje uporabe v primerjavi z veljavnima direktivama 2005/71/ES
in 2004/114/ES. Ob upoštevanju tega in na podlagi dejstva, da predlog vsebuje
določbe o številnih skupinah oseb, ki v sedanjem pravnem okviru nimajo
kogentne narave, bodo potrebni obrazložitveni dokumenti, ki spremljajo
obvestilo o ukrepih prenosa, da se jasno opredelijo ukrepi za prenos, ki so jih
države članice dodale veljavni zakonodaji. · Podrobna razlaga predloga POGLAVJE I
– SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predlog je del prizadevanj EU za uvedbo
celovite politike priseljevanja. Ima tri posebne namene. Prvi je vzpostavitev
pogojev za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav na ozemlju držav
članic za obdobje, daljše od treh mesecev, za namene raziskovanja,
študija, izmenjave učencev, plačanega in neplačanega
pripravništva, prostovoljnega dela in dela varušk au pair. Drugi je
vzpostavitev pogojev za vstop in prebivanje študentov in plačanih
pripravnikov iz tretjih držav v državah članicah, ki niso država
članica, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te
direktive. Tretji zajema pogoje za vstop in prebivanje raziskovalcev, ki so
državljani tretjih držav, v državah članicah, ki niso država članica,
ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive. Člen 2 V tem členu
je določeno področje uporabe predloga, ki se uporablja za državljane
tretjih držav, ki so zaprosili za sprejem na ozemlje države članice zaradi
raziskovanja, študija, izmenjave učencev, plačanega ali
neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela ali dela varušk au pair.
Dispozitivne določbe direktive o študentih za učence, neplačane
pripravnike in prostovoljce so bile spremenjene v kogentne in splošno
področje uporabe je bilo razširjeno, tako da zajema plačane
pripravnike in varuške au pair. Kar zadeva skupine
oseb, ki jih predlog ne zajema, predlog direktive v veliki meri sledi pristopu
iz direktiv 2004/114/ES in 2005/71/ES. Predlog na primer ne zajema državljanov
EU in njihovih družinskih članov. Kot že v prejšnjih direktivah
2004/114/ES in 2005/71/ES prav tako ne zajema državljanov tretjih držav, ki so
rezidenti EU za daljši čas, ker imajo bolj privilegiran status in se jim
izda posebna vrsta dovoljenja za prebivanje, ali beguncev, ki prebivajo v
državi članici izključno začasno v skladu z zakonodajo EU ali
zavezami iz mednarodnih sporazumov, ter drugih omejenih kategorij. Člen 3 V tem členu
so navedene opredelitve, uporabljene v predlogu, ki so v veliki meri enake kot
v drugih veljavnih direktivah o migracijah (zlasti direktivah 2004/114/ES in
2005/71/ES). Opredelitev varušk au pair se zgleduje po evropskem sporazumu iz
leta 1969 o zaposlitvi „au pair“. Opredelitev plačanega pripravnika
temelji na opredelitvi neplačanega pripravnika, poudarja pa element
plačila. Izraz „dovoljenje“ zajema dovoljenja za prebivanje in vizume za
dolgoročno bivanje. Člen 4 V tem členu
je navedeno, da lahko države članice osebam, za katere se uporablja
predlog direktive, omogočijo ugodnejše pogoje, vendar samo v zvezi z
nekaterimi posameznimi določbami, ki zadevajo družinske člane
raziskovalcev, pravice do enake obravnave, ekonomske dejavnosti in postopkovna
jamstva, da se ne zoži področje uporabe Direktive. POGLAVJE II –
SPREJEM Člen 5 V tem členu
je navedeno splošno načelo, da država članica, v kateri je bila
vložena vloga, prosilcu, ki izpolnjuje vse splošne in posebne pogoje za
sprejem, izda dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje.
Razlog za to je, da bi se izognili primerom, v katerih se prosilcu lahko
zavrne sprejem, čeprav izpolnjuje vse pogoje, vendar se mu ne izda
potrebni vizum. Člen 6 V tem členu
so določeni splošni pogoji, ki jih morajo izpolnjevati vsi prosilci, da bi
bili sprejeti v državo članico, in sicer poleg posebnih pogojev, ki se
uporabljajo za različne kategorije državljanov tretjih držav,
določenih v naslednjih členih. Splošni pogoji so v skladu s pogoji iz
veljavnega pravnega reda EU o zakonitih migracijah ter vključujejo
veljavne dokumente, zdravstveno zavarovanje in minimalne vire. Ko so izpolnjeni
vsi splošni in posebni pogoji za sprejem, so prosilci upravičeni do
dovoljenja, tj. vizuma za dolgoročno bivanje in/ali dovoljenja za
prebivanje. Členi 7,
8 in 9 V teh členih
so določeni posebni pogoji za sprejem raziskovalcev z državljanstvom
tretjih držav, ki jih že vsebuje direktiva o raziskovalcih, in sicer zlasti
zahteva, da mora raziskovalno organizacijo odobriti država članica in da
morata sporazum o gostovanju podpisati odobrena raziskovalna organizacija in
raziskovalec. V tem predlogu so izrecno navedeni elementi, ki bi morali biti
zajeti v sporazumu o gostovanju. To so naslov in namen raziskovalnega projekta,
zaveza raziskovalca, da bo dokončal raziskovalni projekt, izjava
organizacije, da bo gostila raziskovalca, tako da bo ta lahko dokončal
raziskovalni projekt, datum začetka in konca raziskovalnega projekta,
informacije o pravnem razmerju med raziskovalno organizacijo in raziskovalcem
ter informacije o delovnih pogojih raziskovalca. Da bi bili raziskovalci, ki so
državljani tretjih držav, obveščeni o raziskovalnih organizacijah, ki
lahko sklenejo sporazume o gostovanju, je poudarjena potreba po seznamu
odobrenih organizacij, ki bi moral biti javno dostopen in posodobljen v primeru
sprememb. Člen 10 Ta določba
člena 10 za sprejem študentov z državljanstvom tretjih držav določa
posebne pogoje, ki so podobni sedanjim pogojem iz direktive o študentih. Členi 11,
12, 13 in 14 V teh
določbah so navedeni posebni pogoji za sprejem učencev, plačanih
in neplačanih pripravnikov, prostovoljcev in varušk au pair z
državljanstvom tretjih držav, ki morajo predložiti dokaz o organizaciji,
odgovorni za njihovo izmenjavo, usposabljanje ali prostovoljno delo. Medtem ko
je Direktiva 2004/114/ES že vsebovala dispozitivne določbe o
učencih, neplačanih pripravnikih in prostovoljcih, pa so plačani
pripravniki popolnoma nova skupina državljanov tretjih držav, ki jo je treba
zajeti. Enako velja za varuške au pair. Ti dve skupini oseb imata podobne
značilnosti kot skupine oseb, ki jih že obravnava pravo EU. Obe skupini
oseb imata koristi zaradi višjih ravni zaščite. Da bi bila varuška au pair
sprejeta na ozemlje EU, je treba predložiti dokaz, da družina gostiteljica
sprejema odgovornost, na primer za življenjske stroške med bivanjem in
nastanitev. Bivanje varuške au-pair mora tudi temeljiti na pogodbi med varuško
au-pair in družino gostiteljico, v kateri so opredeljene njene pravice in
obveznosti. Za plačane pripravnike je treba določiti program
usposabljanja, njegovo trajanje, pogoje nadzora in delovne pogoje. Da bi se
izognili situacijam, v katerih se pripravniki uporabljajo kot „poceni delovna
sila“, se od subjekta gostitelja lahko zahteva predložitev izjave, da državljan
tretje države ne zaseda delovnega mesta. POGLAVJE III – DOVOLJENJA IN TRAJANJE
PREBIVANJA Členi 15,
16 in 17 S temi
določbami so opredeljene informacije, ki bi jih bilo treba vključiti
v dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje državljana
tretje države. Člen 16 določa, da bi bilo treba za raziskovalce in
študente izdati dovoljenje za vsaj eno leto. Za vse druge skupine oseb je
veljavnost dovoljenja praviloma omejena na eno leto z možnostjo izjem. To je v
skladu z obdobji veljavnosti, ki se uporabljajo v okviru direktiv 2005/71/ES in
2004/114. Poleg tega člen 17 omogoča državam članicam, da
zagotovijo dodatne informacije o celotnih seznamih držav članic, kamor
nameravajo iti študentje in raziskovalci, ki so državljani tretjih držav. POGLAVJE IV –
RAZLOGI ZA ZAVRNITEV IZDAJE, ODVZEM ALI NEPODALJŠANJE DOVOLJENJ Členi 18,
19 in 20 V teh
določbah so opredeljeni obvezni in mogoči razlogi za zavrnitev
izdaje, odvzem ali nepodaljšanje dovoljenja, kot na primer, da niso več
izpolnjeni splošni in posebni pogoji za sprejem, da so predloženi napačni
dokumenti itd., tj. razlogi, ki so standardni pogoji v okviru veljavnih
direktiv o migracijah. POGLAVJE V –
PRAVICE Ta predlog uvaja posebno poglavje o pravicah
za vse skupine oseb, ki jih zajema predlog. Člen 21 Da bi zagotovili pravično obravnavo
državljanov tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe direktive, so ti
na podlagi te določbe upravičeni do enake obravnave v skladu z
direktivo o enotnem dovoljenju[13].
Za raziskovalce iz tretjih držav so ohranjene bolj ugodne pravice do enakega
obravnavanja, kot so ga deležni državljani države članice gostiteljice,
kar zadeva področja socialne varnosti, kakor so opredeljena v Uredbi št.
883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti, brez možnosti za omejitve,
določene v direktivi o enotnem dovoljenju. Poleg tega bodo učenci,
prostovoljci, neplačani pripravniki in varuške otrok v tujini (au pair) iz
tretjih držav upravičeni do enakega obravnavanja kot državljani države
članice gostiteljice, kar zadeva dostop do blaga in storitev ter dobavo
blaga in storitev, ki je na voljo javnosti, ne glede na to, ali jim pravo Unije
ali nacionalno pravo države članice gostiteljice omogoča dostop do
trga dela. Člena 22 in
23 V skladu s temi
določbami dobijo raziskovalci in študenti, ki so državljani tretjih držav,
pravico do dela, države članice pa lahko določijo nekatere omejitve.
Raziskovalci lahko poučujejo v skladu z nacionalno zakonodajo, kar je bilo
mogoče že v skladu z Direktivo 2005/71/ES. Študenti so v skladu z
Direktivo 2004/114/ES lahko delali najmanj 10 ur na teden, zdaj pa se je ta
čas podaljšal na 20 ur. Države članice lahko glede dostopa študentov
do gospodarskih dejavnosti še naprej upoštevajo njihov položaj na trgu dela, vendar
bi ga morale upoštevati sorazmerno, da se ne bi sistematično ogrozila
pravica do dela[14]. Člen 24 Člen 24 uvaja
možnost za študente in raziskovalce, če izpolnjujejo splošne pogoje za
sprejem iz predloga (razen pogoja o mladoletnosti), da ostanejo v državi
članici v obdobju 12 mesecev po dokončanju študija/raziskovanja, da
bi iskali delo ali ustanovili podjetje. Številne države članice že
uporabljajo to možnost, vendar se trajanje obdobja lahko razlikuje. Možnost
ostati v zadevni državi članici se zdi pomemben dejavnik, ko
študenti/raziskovalci, ki so državljani tretje države, izbirajo svojo namembno
državo. Zaradi te določbe bi bile države članice tako lahko bolj
konkurenčne pri iskanju nadarjenih kadrov na svetovni ravni. To je
vprašanje skupnega interesa v okviru upadanja števila delovno aktivnega
prebivalstva in prihodnjih potreb po znanju in spretnostih ter bi bilo v skladu
z Akcijskim načrt za podjetništvo 2020[15].
To pa ne bi pomenilo samodejne pridobitve delovnega dovoljenja, ampak bi lahko
države članice še vedno uporabljale ustrezne postopke za izdajo
dovoljenja. Države članice bi lahko v obdobju, daljšem od 3 mesecev in
krajšem od 6 mesecev, še vedno zahtevale od državljanov tretjih držav
predložitev dokumentacije, da zares iščejo delo (npr. kopije dopisov in življenjepisov,
ki so bili poslani delodajalcem) ali so v postopku ustanovitve podjetja. Po
šestih mesecih bi lahko od državljanov tretjih držav zahtevale tudi predložitev
dokaza, da imajo dejansko možnost zaposlitve ali ustanovitve podjetja. Člen 25 Ta člen
vsebuje posebne določbe o sprejemu in dostopu do trga dela za družinske
člane raziskovalcev z odstopanjem od Direktive 2003/86/ES, da bi se
povečala privlačnost EU za raziskovalce, ki so državljani tretjih
držav. Pri odločitvi raziskovalca glede mobilnosti lahko igra pomembno
vlogo dejstvo, ali se lahko družinskim članom raziskovalca takoj dovoli
vstop v zadevno državo članico. POGLAVJE VI –
MOBILNOST MED DRŽAVAMI ČLANICAMI Člena 26 in
27 Ta člena
določata pogoje, pod katerimi se lahko raziskovalci, študenti in
pripravniki selijo med državami članicami, ki naj bi olajšali takšno
mobilnost. Za raziskovalce se je v skladu z Direktivo 2005/71/ES obdobje, v
katerem se lahko preselijo v drugo državo članico na podlagi sporazuma o
gostovanju, sklenjenega v prvi državi članici, podaljšalo s 3 na 6
mesecev. Za študente so bile v novem predlogu uvedene določbe, ki jim tudi
omogočajo, da se preselijo v drugo državo članico za obdobje do 6
mesecev na podlagi dovoljenja prve države članice. Za državljane tretjih
držav, ki pridejo v EU v okviru programov mobilnosti EU, na primer sedanjega
programa Erasmus Mundus ali Marie Curie, se uporabljajo posebna pravila, da bi
se poenostavilo izvajanje mobilnosti. To bo omejilo primere, v katerih
državljani tretjih držav, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev štipendije v
okviru programov mobilnosti EU, te ne morejo izkoristiti, saj ne morejo
vstopiti na ozemlje zadevne države članice. Člen 28 V skladu z
določbami direktive o modri karti se lahko družinski člani
raziskovalca selijo med državami članicami skupaj z raziskovalcem. POGLAVJE VII – POSTOPEK IN PREGLEDNOST Člen 29 Ta določba
uvaja rok, ki zavezuje države članice, da sprejmejo odločitev o
popolni vlogi za izdajo dovoljenja in o tem uradno pisno obvestijo prosilca v
60 dneh (velja za vse skupine oseb) oziroma v 30 dneh za programe Unije,
ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, kot so študenti Erasmus
Mundus in Marie Curie. Sedanji pravni okvir ne določa nobenega roka.
Postopkovna jamstva vključujejo možnost ugovora zoper odločitev o
zavrnitvi vloge in zahtevo, da organi takšne odločitve pisno obrazložijo,
zagotavljajo pa tudi spoštovanje pravice do pravnega sredstva. Člena 30 in
31 V teh členih
se priznava, da je razpoložljivost informacij bistvenega pomena za doseganje
ciljev tega predloga. Člen 30 zahteva od držav članic, da dajo v
skladu s tem predlogom na voljo informacije o pogojih vstopa in prebivanja,
vključno z informacijami o odobrenih raziskovalnih organizacijah in o
pristojbinah. V skladu z veljavnimi direktivami o migracijah člen 31
izrecno navaja, da lahko države članice zaračunajo pristojbine za
obravnavo vlog. Člen 31 poleg tega v skladu z nedavno sodno prakso
Sodišča Evropske unije[16]
uvaja določbo, ki navaja, da znesek takšnih pristojbin ne bi smel ogroziti
izpolnjevanja ciljev Direktive. POGLAVJE VIII – KONČNE DOLOČBE Členi 32 do 38 Člen 32 zahteva od držav članic, da
imenujejo nacionalne kontaktne točke za izmenjavo informacij o državljanih
tretjih držav iz tega predloga, ki se selijo med državami članicami.
Takšne nacionalne kontaktne točke že obstajajo v zvezi z nekaterimi
veljavnimi direktivami o migracijah, kot je direktiva o modri karti, in so se
izkazale za učinkovit mehanizem, ki omogoča tehnično
komunikacijo med državami članicami. Člen 33 V skladu s to določbo morajo države
članice Komisiji sporočiti statistične podatke o številu
državljanov tretjih držav, ki so dobili dovoljenja v okviru tega predloga v
skladu z Uredbo št. 862/2007, Komisija pa lahko zahteva dodatne
statistične podatke. Člen 36 V skladu s to določbo predlog uradno
razveljavlja veljavni direktivi 2005/71/ES in 2004/114/ES o raziskovalcih in
študentih, ki so državljani tretjih držav. Preostale določbe (členi 34, 35, 37
in 38) so standardne končne določbe o poročanju, prenosu,
začetku veljavnosti in naslovnikih direktive. ê 2004/114/ES,
2005/71/ES (prilagojeno) ð novo 2013/0081 (COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o pogojih za sprejem
ð vstop in prebivanje ï državljanov
tretjih držav za namene Ö raziskovanja, Õ študija, izmenjav učencev, ð plačanega in ï
neplačanega usposabljanja ali, prostovoljnega dela ð in dela varušk au pair ï
o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za
namene znanstvenega raziskovanja [PRENOVITEV] EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE
UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o Ö delovanju
Evropske unije Õ ustanovitvi
Evropske skupnosti in,
zlasti točk 3(a) in Ö (b) Õ 4 prvega
pododstavka člena 63 Ö 79(2) Õ Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske kKomisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta
nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega
ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: ò novo (1) Direktivo
Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem
državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev,
neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela[17] in Direktivo Sveta 2005/71/ES
z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa
državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja[18] je treba znatno spremeniti.
Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni direktivi prenoviti. (2) Ta
direktiva bi morala ustrezati potrebi, opredeljeni v poročilih o izvajanju
navedenih dveh direktiv[19],
da bi se odpravile ugotovljene pomanjkljivosti in ponudil skladen pravni okvir
za različne skupine oseb, ki prihajajo v Unijo iz tretjih držav. Zato bi
bilo treba poenostaviti in posodobiti veljavne določbe v zvezi z
različnimi skupinami oseb v enotnem pravnem aktu. Te skupine oseb imajo
kljub razlikam tudi številne skupne značilnosti, zaradi katerih jih je
mogoče obravnavati v skupnem pravnem okviru na ravni Unije. (3) Ta
direktiva bi morala prispevati k cilju Stockholmskega programa, da se uskladi
nacionalna zakonodaja o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih
držav. Priseljevanje iz držav zunaj Unije je eden od virov visoko usposobljene
delovne sile, čedalje več pa je povpraševanja zlasti po študentih in
raziskovalcih. Ti imajo pomembno vlogo pri oblikovanju človeškega
kapitala, ključnega za Unijo, saj zagotavljajo pametno, trajnostno in
vključujočo rast ter tako prispevajo k doseganju ciljev strategije
Evropa 2020. (4) Pomanjkljivosti,
na katere je bilo opozorjeno v poročilih o izvajanju zadevnih dveh
direktiv, se v glavnem nanašajo na pogoje za sprejem, pravice, postopkovna
jamstva, dostop študentov do trga dela med študijem, določbe o mobilnosti
znotraj Unije in na neusklajenost, saj je bila izbira o vključitvi
nekaterih skupin oseb, kot so prostovoljci, učenci in neplačani
pripravniki, prepuščena državam članicam. Nadaljnja obširnejša
posvetovanja so tudi izpostavila potrebo po boljših zaposlitvenih možnostih za
raziskovalce in študente ter boljši zaščiti varušk au pair in
plačanih pripravnikov, ki niso zajeti v veljavnih pravnih aktih. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 1 (5) Za postopno vzpostavitev
področja svobode, varnosti in pravice Pogodba predvideva ukrepe, ki jih je
treba sprejeti na področju azila, priseljevanja in varstva pravic
državljanov tretjih držav. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 2 (prilagojeno) Pogodba predvideva, da mora Svet sprejeti ukrepe o
politiki priseljevanja v zvezi s pogoji vstopa in bivanja in ustaljenimi
postopki za izdajo vizumov za bivanje za daljši čas in dovoljenj za
bivanje. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 3 (prilagojeno) Na posebnem sestanku v Tamperi 15. in 16. oktobra
1999 je Evropski svet priznal potrebo po uskladitvi nacionalnih zakonodaj na
področju pogojev za dovolitev vstopa in bivanja državljanom tretjih držav
in je prosil Svet, da po hitrem postopku sprejme odločitve na osnovi
predlogov Komisije. ò novo (6) Cilj
te direktive bi moral biti tudi spodbujanje medsebojnih človeških stikov
in mobilnosti kot pomembnih elementov zunanje politike Unije, zlasti kar zadeva
države evropske sosedske politike ali strateške partnerje Unije. Direktiva bi
morala omogočiti boljši prispevek h globalnemu pristopu k vprašanju
migracij in mobilnosti ter njegovim partnerstvom za mobilnost, ki nudijo
oprijemljiv okvir za dialog in sodelovanje med državami članicami in
tretjimi državami, vključno z omogočanjem zakonitih migracij in
njihovo organizacijo. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 6 (prilagojeno) Eden ciljev dejavnosti Skupnosti na področju
izobraževanja je, da se Evropa kot celota uveljavi kot svetovno
središče odličnosti za študij in poklicno usposabljanje. Pospeševanje
pretoka državljanov tretjih držav v Skupnost za namene študija je ključni
dejavnik te strategije. Usklajevanje nacionalnih zakonodaj držav članic na področju pogojev za vstop
in bivanje pa je del tega. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 7 (prilagojeno) ð novo (7) Za namene te direktive bi moralo je priseljevanje po definiciji začasno in ne zavisi od pogojev
na trgu delovne sile v državi gostiteljici ðpodpirati ustvarjanje in pridobivanje znanja
in spretnosti. ï Predstavlja pa obliko
vzajemnega bogatenja za zadevne migrante, njihovo državo izvora in državo
članico gostiteljico ter spodbuja boljše razumevanje med kulturami. ò novo (8) Ta
direktiva bi morala promovirati Unijo kot privlačen kraj za raziskovanje
in inovacije ter omogočiti njen napredek v okviru tekmovanja za
privabljanje nadarjenih kadrov na svetovni ravni. Odprtje Unije za državljane
tretjih držav, ki se lahko sprejmejo za namene raziskovanja, je tudi del
vodilne pobude „Unija inovacij“. Poleg tega je bila vzpostavitev odprtega trga
dela za raziskovalce Unije in za raziskovalce iz tretjih držav potrjena kot
ključni cilj evropskega raziskovalnega prostora (European Research
Area – ERA), tj. enotnega območja, v katerem prosto krožijo
raziskovalci, znanost in tehnologija. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 5 (prilagojeno) Namen te direktive je prispevati
k doseganju omenjenih ciljev, saj spodbuja dovolitev vstopa in mobilnost
državljanov tretjih držav v raziskovalne namene, za prebivanje, daljše od
treh mesecev, s čimer naj bi Skupnost postala privlačnejša za
raziskovalce s celega sveta ter si tako utrdila položaj mednarodnega centra za raziskovanje. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 9 (prilagojeno) Nova pravila Skupnosti so osnovana na definicijah
študenta, pripravnika, izobraževalne ustanove in prostovoljca, ki so že v rabi
v pravu Skupnosti zlasti v raznih programih Skupnosti za pospeševanje
pretoka zadevnih oseb (Socrates, Evropska prostovoljna služba, itd.). ê 2004/114/ES uvodna
izjava 11 Ta direktiva ne
velja za državljane tretjih držav, ki sicer spadajo v razred neplačanih
pripravnikov in prostovoljcev, po nacionalni zakonodaji pa so glede na njihove
dejavnosti ali vrsto prejetega povračila ali plačila uvrščeni
med delavce. Sprejem državljanov tretjih držav, ki nameravajo opravljati študij
specializacije na področju medicine,
morajo opredeliti države članice. ê 2005/71/ES uvodne
izjave 11, 13 in 14 (prilagojeno) ð novo (9) Primerno je, da se
raziskovalcem olajša sprejemvstop z vzpostavitvijo ð s ï postopkoma sprejemadovolitve vstopa, ki
ni odvisen od pravnega razmerja med njimi in gostujočo
raziskovalno organizacijo gostiteljico, ter
z ukinitvijo zahteve, da morajo imeti poleg dovoljenja za prebivanje ð ali vizuma za dolgoročno
bivanje ï tudi delovno dovoljenje. Države
članice bi lahko podobna pravila uporabljale tudi za državljane tretjih
držav, ki v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso
v kontekstu kakega raziskovalnega projekta zaprosijo za vstop za namene
poučevanja na visokošolskih zavodih. Ö Ta Õ Posebni postopek za raziskovalce bi moral temeljiti na sodelovanju med raziskovalnimi organizacijami in organi za
priseljevanje v državah članicah.; rRaziskovalne organizacije bi tako imeleajo tako glavno vlogo pri postopku sprejemadovolitve vstopa, kar naj bi olajšalo in pospešilo vstop in prebivanje raziskovalcev iz
tretjih držav v Skupnosti Ö Uniji Õ , hkrati pa bi države članicese ohranilejajo pristojnosti
v zvezi s politiko priseljevanja. Za raziskovalne organizacije, ki
jih države članice vnaprej odobrijo, je nujno, da lahko z državljani
tretjih držav sklenejo sporazum o gostovanju za namene izvajanja
raziskovalnega projekta. Države članice bi morale bodo na podlagi sporazuma o gostovanju izdatile dovoljenje
za prebivanje ð dovoljenje ï , če so izpolnjeni pogoji za vstop in prebivanje. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 9 (prilagojeno) (10) Prizadevanja, da bi dosegli
cilj 3 % BDP, ki naj se namenijo za raziskovanje Ö investiranja
3 % BDP v raziskovanje Õ , zadevajo predvsem
zasebni sektor, ki mora v ta namen v naslednjih letih zaposliti večje
število raziskovalcev, zato bi morale raziskovalne organizacije, za katere
bi lahko veljala Ö ki jih je mogoče odobriti Õ v skladu s to ta direktivoa, pripadatijo tako javnemu kot
zasebnemu sektorju. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 15 (prilagojeno) ð novo (11) Da bi Skupnost Ö Unija Õ postala
privlačnejša za raziskovalce, ki so državljani tretjih držav, ð bi bilo treba skupaj z njimi sprejeti
njihove družinske člane, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 2003/86/ES
z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine[20] ï jim je treba med njihovim prebivanjem na več
področjih zagotoviti enake socialne in ekonomske pravice, kot jih imajo
državljani gostujoče države članice, in možnost poučevanja na
visokošolskih zavodih. ð Morali bi imeti koristi od določb o
mobilnosti znotraj Unije in tudi dostop do trga dela ï. ò novo (12) Kadar
je to primerno, bi bilo treba države članice spodbujati, da obravnavajo
kandidate za doktorski študij kot raziskovalce. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 6 (prilagojeno) (13) Izvajanje določb te
direktive ne sme spodbujati bega možganov iz nastajajočih držav in držav
v razvoju. Podporne uUkrepe
za pomoč raziskovalcem pri ponovni integraciji v njihovih državah
izvora in za mobilnost raziskovalcev bi bilo je treba sprejemati v sodelovanju z državami izvora, da bi tako
oblikovali celovito migracijsko politiko. ò novo (14) Za
promoviranje celotne Evrope kot svetovnega centra odličnosti za študij in
usposabljanje bi bilo treba izboljšati pogoje za vstop in prebivanje tistih, ki
želijo priti v Unijo za te namene. To je v skladu s cilji programa za
posodobitev evropskih visokošolskih sistemov[21],
zlasti v okviru internacionalizacije evropskega visokošolskega izobraževanja.
Del tega je usklajevanje zadevnih nacionalnih zakonodaj držav članic. ò novo (15) Razširitev
in poglobitev bolonjskega procesa, ki se je začel z bolonjsko deklaracijo[22], sta povzročili postopno
zbliževanje sistemov visokošolskega izobraževanja ne samo v sodelujočih
državah članicah, ampak tudi v drugih državah. Nacionalni organi so
spodbudili mobilnost študentov in akademskega osebja, visokošolski zavodi pa so
jo vključili v svoje učne načrte. To morajo odražati primernejše
določbe o mobilnosti študentov znotraj Unije. Oblikovanje privlačnega
in konkurenčnega evropskega visokošolskega izobraževanja je eden od ciljev
bolonjske deklaracije. Bolonjski proces je privedel do vzpostavitve evropskega
visokošolskega prostora. Zaradi posodobitve evropskega sektorja visokošolskega
izobraževanja se je več študentov, ki so državljani tretjih držav,
začelo odločati za študij v Evropi. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 10 (16) Trajanje in druge pogoje
pripravljalnih tečajev za študente, ki jih pokriva ta direktiva bi
moralejo določiti
države članice v skladu s svojimi nacionalnimi zakonodajami. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 12 (17) Dokazilo, da je bil študent
sprejet vna visokošolskio ustanovozavod,
je lahko, med drugim, tudi v obliki pisma ali potrdila, ki potrjuje njegov/njen vpis. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 13 ð novo (18) Pri oceniugotavljanju zadostnih
razpoložljivostih zadostnih sredstev se lahko ð bi bilo treba ï upoštevati tudi štipendije. ò novo (19) Čeprav
so imele države članice diskrecijsko pravico glede uporabe
Direktive 2004/114/ES za učence, prostovoljce in neplačane
pripravnike, pa bi morale zdaj te skupine oseb spadati na področje uporabe
te direktive, da se olajšata njihov vstop in prebivanje ter zagotovi
spoštovanje njihovih pravic. Ta direktiva bi morala veljati tudi za varuške au
pair in plačane pripravnike, da se zagotovita spoštovanje njihovih
zakonitih pravic in njihova varnost. (20) Plačani
pripravniki, ki pridejo na delo v Unijo v okviru premestitve znotraj podjetja,
ne bi smeli biti zajeti v tej direktivi, saj spadajo na področje uporabe
[Direktive 2013/XX/EU o premestitvah znotraj podjetja]. (21) Ker
trenutno na ravni Unije ni pravnega okvira, ki bi zagotavljal pravično
obravnavo varušk au pair z državljanstvom tretjih držav, bi bilo treba uvesti
določbe za obravnavanje njihovih posebnih potreb kot posebej ranljive
skupine oseb. Ta direktiva bi morala določiti pogoje, ki bi jih morali
izpolnjevati varuška au pair in družina gostiteljica, zlasti glede pogodbe, ki
bi morala vsebovati elemente, kot je prejemanje žepnine[23]. (22) Ko
so izpolnjeni vsi splošni in posebni pogoji za sprejem, bi morale države
članice v določenih rokih izdati dovoljenje, tj. vizum za
dolgoročno bivanje in/ali dovoljenje za prebivanje. Če država
članica izda dovoljenje za prebivanje samo za svoje ozemlje in so
izpolnjeni vsi pogoji iz te direktive, ki se nanašajo na sprejem, bi morala
država članica zadevnemu državljanu tretje države zagotoviti potrebne
vizume. (23) V
dovoljenjih bi morali biti navedeni status zadevnega državljana tretje države
in ustrezni programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje
mobilnosti. Države članice lahko navedejo dodatne informacije v papirni
ali elektronski obliki, če to ne pomeni dodatnih pogojev. (24) Različna
obdobja veljavnosti dovoljenj v skladu s to direktivo bi morala odražati
posebno naravo bivanja posamezne skupine oseb. (25) Države
članice lahko prosilcem za obravnavo vlog za izdajo dovoljenja
zaračunajo pristojbino. Pristojbine bi morale biti sorazmerne z namenom
bivanja. (26) Pravice,
podeljene državljanom tretjih držav v skladu s to direktivo, ne bi smele biti
odvisne od tega, ali je dovoljenje izdano v obliki vizuma za dolgoročno
bivanje ali dovoljenja za prebivanje. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 8 ð novo (27) Izraz sprejem pokriva vstop in
prebivanje
državljanov tretjih držav ð v državi članici ï za namene, določene v tej direktivi. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 14 (prilagojeno) ð novo (28) Za namene te direktive se
sprejem lahko zavrne na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov. Sprejem je lahko
zavrnjen predvsem, če država članica na osnovi ugotovljenih dejstev ð v posameznem primeru ï meni, da zadevni državljan tretje države predstavlja potencialno
nevarnost za javni red ali,
javno varnost ð ali javno zdravje ï . Pojem javnega reda lahko vključuje tudi
obsodbo za storitev hudega kaznivega dejanja. V tem smislu je treba omeniti, da
pojem javnega reda in javne varnosti vključuje tudi primere, ko državljan
tretje države pripada ali je pripadal organizaciji, ki podpira terorizem,
podpira ali je podpiral tako organizacijo ali pa je ali je bil usmerjen v
ekstremizem. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 15 (prilagojeno) (29) Če obstaja dvom glede
utemeljitve vlogeprošnje
za sprejem, lahko države članice zahtevajo vse potrebne dokaze za ugotovitev
verodostojnosti, zlasti na osnovi predlaganega Ö nameravanega Õ študija Ö ali
usposabljanja Õ prosilca, da se tako
preprečita zloraba in napačna uporaba postopkov, določenih s to
direktivo. ò novo (30) Nacionalni
organi bi morali obvestiti državljana tretje države, ki zaprosi za sprejem v
državi članici v okviru te direktive, o odločitvi o njegovi vlogi. To
bi morali storiti pisno takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 60 dneh od
datuma vložitve vloge, v primeru raziskovalcev in študentov, zajetih v
programih Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, pa
najpozneje v 30 dneh od datuma vložitve vloge. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 16 (prilagojeno) ð novo (31) PretokMobilnost Ö nacionalnih
raziskovalcev, študentov in plačanih pripravnikov, ki so državljani
tretjih držav, znotraj Unije Õ študentov,
državljanov tretjih držav, ki študirajo v več državah članicah,
tako kot tudi sprejem državljanov tretjih držav, ki sodelujejo v programih
Skupnosti, se morata bi bilo treba olajšati, da se tako pospeši pretok znotraj Skupnosti in v
njej, kot je določeno v tej direktivi. ð Za raziskovalce bi bilo treba s to direktivo
izboljšati pravila v zvezi z obdobjem, v katerem bi moralo dovoljenje, ki ga je
izdala prva država članica, omogočati bivanje v drugi državi
članici brez sklenitve novega sporazuma o gostovanju. Izboljšati bi bilo
treba položaj študentov in nove skupine plačanih pripravnikov, tako da se
jim dovoli bivanje v drugi državi članici za obdobja od tri do šest
mesecev, če izpolnjujejo splošne pogoje iz te direktive. Za pripravnike,
ki so državljani tretjih držav in pridejo v Unijo v okviru premestitev znotraj
podjetja, bi bilo treba glede na naravo njihove premestitve uporabiti posebne
določbe za mobilnost znotraj Unije v skladu z [Direktivo 2013/xx/EU o
premestitvah znotraj podjetja]. ï ò novo (32) Pravila
Unije o priseljevanju in programi Unije, ki vključujejo ukrepe za
spodbujanje mobilnosti, bi se morala bolje dopolnjevati. Raziskovalci in
študenti, ki so državljani tretjih držav in jih zajemajo takšni programi Unije,
bi morali imeti pravico, da se preselijo v predvidene države članice na
podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, če je pred
vstopom v Unijo znan celoten seznam teh držav članic. Takšno dovoljenje bi
jim moralo omogočiti mobilnost, ne da bi jim bilo treba predložiti kakršne
koli dodatne informacije ali vložiti dodatne vloge. Države članice se
spodbujajo, naj olajšajo mobilnost prostovoljcev, ki so državljani tretjih
držav, znotraj Unije, če programi prostovoljstva zajemajo več kot eno
državo članico. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 18 (prilagojeno) ð novo (33) Da bi študenti, državljani
tretjih držav, lahko ð lažje ï
krili delež svojih stroškov študija, bi moralijo imeti ð več možnosti ï dostopa na trg delovne sile v skladu s pogoji te direktive ð , kar pomeni pravico do dela najmanj 20
ur na teden ï Načelo dostopa študentov na trg delovne sile v skladu s
pogoji te direktive bi moralo biti je splošno pravilo.; vV izrednih pogojih pa bi morale imetiajo države
članice možnost upoštevati razmere na svojih nacionalnih trgih delovne
sile ð , čeprav ne sme obstajati
tveganje, da se pravica do dela v celoti ukine ï . ò novo (34) Države
članice bi morale kot del prizadevanj za dobro usposobljeno delovno silo v
prihodnosti dovoliti študentom, ki diplomirajo v Uniji, da ostanejo na njihovem
ozemlju z namenom iskanja dela ali ustanovitve podjetja, v obdobju 12 mesecev
po izteku veljavnosti prvotnega dovoljenja. To bi morale dovoliti tudi
raziskovalcem po zaključku njihovega raziskovalnega projekta, kot je
določen v sporazumu o gostovanju, kar pa ne bi smelo pomeniti samodejne
pridobitve pravice dostopa do trga dela ali ustanovitve podjetja. Od njih se
lahko zahteva, da predložijo dokazilo v skladu s členom 24. (35) Določbe
te direktive ne posegajo v pristojnost držav članic, da urejajo število
državljanov tretjih držav, ki se sprejmejo za namene dela. (36) Da
bi Unija postala privlačnejša za raziskovalce, študente, učence,
pripravnike, prostovoljce in varuške au pair, ki so državljani tretjih držav,
je pomembno, da se zagotovi njihova pravična obravnava v skladu s
členom 79 Pogodbe. Te skupine oseb imajo pravico do enake
obravnave kot državljani države članice gostiteljice v skladu z Direktivo
2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem
postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za
prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za
delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici[24]. Poleg pravic v okviru
Direktive 2011/98/EU bi bilo treba za raziskovalce, ki so državljani
tretjih držav, ohraniti ugodnejše pravice do enake obravnave, kot so je deležni
državljani države članice gostiteljice na področjih socialne
varnosti, kakor so opredeljena v Uredbi št. 883/2004 o koordinaciji
sistemov socialne varnosti. Trenutno navedena direktiva državam članicam
omogoča omejevanje enake obravnave na področjih socialne varnosti,
vključno z družinskimi prejemki, in ta možnost omejevanja bi lahko
vplivala na raziskovalce. Poleg tega bi morali biti učenci, prostovoljci,
neplačani pripravniki in varuške au pair upravičeni do enake
obravnave kot državljani države članice gostiteljice, kar zadeva dostop do
blaga in storitev ter zagotavljanje blaga in storitev, dostopnih javnosti, ne
glede na to, ali jim pravo Unije ali nacionalno pravo države članice
gostiteljice omogoča dostop do trga dela. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 23 (37) Ta direktiva v nobenem primeru
ne bi smela vplivati na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o
enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav[25]. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 22 (prilagojeno) Ta direktiva v nobenem primeru ne vpliva na
uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki
dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav[26]. ê 2004/114/ES
uvodna izjava 4 (prilagojeno) ð novo (38) Ta direktiva spoštuje temeljne
pravice in upošteva načela, ki so bila sprejeta z Listino Evropske unije o
temeljnih človekovih pravicah. ð, kakor je navedena v členu 6 Pogodbe o
Eropski uniji ï. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 25 (prilagojeno) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva
načela, ki so priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah
Evropske unije. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 5 (39) Države članice bi
moralejo uveljaviti
določbe te direktive brez diskriminacije na podlagi spola, rase, barve
kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti,
jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja,
pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti
ali spolne usmerjenosti. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 24 (prilagojeno) Države članice uveljavijo določbe te
direktive brez diskriminacije na podlagi spola, rase, barve, etničnega ali
družbenega porekla, genskih lastnosti, jezika, vere ali prepričanja,
političnih ali drugih stališč, pripadnosti narodnostni manjšini,
premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. ò novo (40) V
skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o
obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice
zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za
prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje
med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih pravnih aktov za prenos.
Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te
direktive upravičeno. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 24 (prilagojeno) ð novo (41) Ker cilja te direktive, in
sicer pogojev za sprejem Ö vstop in
prebivanje Õ državljanov tretjih
držav za namene Ö raziskovanja, Õ študija, izmenjav
učencev, neplačanega ð ali plačanega ï usposabljanja, ali prostovoljnega dela ð ali dela varušk au pair ï , države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker se
ta cilj zaradi obsega ali učinkov direktive, lažje doseže na
ravni Skupnost Ö Unije Õ , Ö Unija Õ Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5
Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta
direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 23 (prilagojeno) Ciljev te direktive, in sicer uvedbe posebnega
postopka za dovolitev vstopa in sprejetja pogojev za vstop in prebivanje za
državljane tretjih držav, za prebivanje, daljše od treh mesecev, v državah
članicah za namene izvajanja raziskovalnega projekta v okviru
sporazuma o gostovanju z raziskovalno organizacijo, države
članice same ne morejo zadovoljivo doseči, zlasti ne v zvezi
z mobilnostjo med državami članicami, in jih zato lažje doseže
Skupnost. Zato lahko Skupnost sprejme ukrepe
v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe.
V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta
direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 22 (prilagojeno) (42) Vsaka država članica bi
morala zagotoviti, da je splošni javnosti predvsem na svetovnem spletu dostopnih kar največ redno posodobljenih informacij, ki se redno dopolnjujejo, predvsem na svetovnem spletu, Ö o raziskovalnih
organizacijah, odobrenih v skladu s to direktivo, s katerimi bi lahko
raziskovalci sklenili sporazum o gostovanju, ter o pogojih in postopkih za
vstop in prebivanje na njenem ozemlju za namene raziskovanja, kakor so sprejeti
v skladu s to direktivo, ter Õ in sicer Ö informacij Õ o ustanovahzavodih, opredeljenih s to direktivo, o študijskih programih, katere lahko
vpišejo državljani tretjih držav, terin o pogojih in
postopkih za vstop in prebivanje na njenihovem ozemlju za te
namene. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 10 (prilagojeno) Vse države članice morajo zagotoviti, da so
javnosti, predvsem prek interneta, na voljo čim bolj celovite in redno
posodobljene informacije o raziskovalnih organizacijah, odobrenih
v skladu s to direktivo, s katerimi lahko raziskovalci
sklenejo sporazum o gostovanju, in o pogojih in postopkih za vstop in
prebivanje na njihovem ozemlju za namene raziskovanja, kakor so določeni
v tej direktivi. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 28 (prilagojeno) (43) V skladu s členoma 1 in 2
Protokola Ö št. 21 Õ o stališču
Združenega kraljestva in Irske Ö v zvezi s
področjem svobode, varnosti in pravice Õ, ki je priložen k
Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o Ö delovanju
Evropske unije, Õ ustanovitvi
Evropske skupnosti in brez poseganja v
člen 4 omenjenega protokola, Združeno kraljestvo ne sodeluje Ö ti državi
članici ne sodelujeta Õ pri sprejemanju te
direktive, ki zanj
Ö zanju Õ ni zavezujoča
niti se v razmerju do njega njiju ne uporablja. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 29 (prilagojeno) (44) V skladu
s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženega
k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o Ö delovanju Õ ustanovitvi Evropske Ö unije Õ skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejemanju te direktive, ki zanjo ni
zavezujoča niti se v razmerju do nje ne uporablja. – ê 2004/114/ES uvodna
izjava 17 (prilagojeno) Za začetni vstop na svoje ozemlje, lahko
države članice pravočasno izdajo dovoljenje za bivanje ali pa vizum,
če izdajajo dovoljenja za bivanje samo na svojem ozemlju. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 19 (prilagojeno) Pojem predhodnega dovoljenja vključuje tudi
podelitev delovnih dovoljenj študentom, ki želijo opravljati gospodarsko
dejavnost. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 20 (prilagojeno) Ta direktiva ne vpliva na nacionalno zakonodajo
na področju dela s skrajšanim delovnim časom. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 21 (prilagojeno) Zagotoviti se mora skrajšane postopke za postopke
sprejema za namene študija ali za programe izmenjav učencev, ki jih
izvajajo priznane organizacije v državah članicah. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 25 (prilagojeno) V skladu s členi 1 in 2 Protokola o položaju
Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi
o ustanovitvi Evropske skupnosti, in ne da bi to posegalo v člen 4
omenjenega protokola, ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te
direktive, ki za njiju ne velja niti nista zavezani k njeni uporabi. ê 2004/114/ES uvodna
izjava 26 (prilagojeno) Skladno s členoma 1 in 2 Protokola o
stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o
ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive,
ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi – ê 2005/71/ES uvodna
izjava 1 (prilagojeno) Da bi utrdili in bolje oblikovali evropsko
raziskovalno politiko je Komisija januarja 2000 sklenila, da je treba
vzpostaviti Evropski raziskovalni prostor, ki bo služil kot osnova za prihodnje
delovanje Skupnosti na tem področju. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 2 (prilagojeno) Evropski svet iz Lizbone je v podporo
Evropskemu raziskovalnemu prostoru določil cilj Skupnosti, da do leta 2010
postane najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe
gospodarstvo na svetu. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 3 (prilagojeno) Globalizacija gospodarstva zahteva večjo
mobilnost raziskovalcev, kar se je potrdilo tudi v Šestem okvirnem
programu Evropske skupnosti[27] ko je ta
dodatno odprl svoje programe za raziskovalce izven Evropske unije. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 4 (prilagojeno) Skupnost bo do leta 2010 predvidoma potrebovala
700000 raziskovalcev, da bi dosegla cilj Evropskega sveta iz Barcelone, naj se
za raziskovanje nameni 3 % BDP. Ta cilj je treba doseči z vrsto
med seboj povezanih ukrepov, kot so večja privlačnost znanstvenih
poklicev med mladimi, spodbujanje sodelovanja žensk v znanstvenih
raziskavah, večje možnosti za izobraževanje in mobilnost v raziskovanju, izboljšanje možnosti za poklicno
napredovanje raziskovalcev v Skupnosti in odpiranje Skupnosti za
državljane tretjih držav, ki se jim lahko dovoli vstop za namene raziskovanja. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 6 (prilagojeno) Izvajanje določb te direktive ne sme
spodbujati bega možganov iz nastajajočih držav in držav v razvoju.
Podporne ukrepe za pomoč raziskovalcem pri ponovni integraciji
v njihovih državah izvora in za mobilnost raziskovalcev je treba
sprejemati v sodelovanju z državami izvora, da bi tako oblikovali
celovito migracijsko politiko. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 7 (prilagojeno) Za dosego ciljev Lizbonskega procesa je prav tako
pomembno, da se spodbuja mobilnost znotraj Unije za raziskovalce, ki so
državljani EU in zlasti za raziskovalce iz držav članic, ki so se
pridružile leta 2004, za namene izvajanja znanstvenih raziskav. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 8 (prilagojeno) Zaradi odprtosti, ki je nujna z vidika
sprememb v svetovnem gospodarstvu, in zahtev, ki bodo najverjetneje
nastale v zvezi z doseganjem cilja 3 % BDP, ki naj se namenijo
za raziskovanje, je treba raziskovalce iz tretjih držav, za katere bi lahko
veljala ta direktiva, opredeliti širše v skladu z njihovimi
kvalifikacijami in raziskovalnimi projekti,
ki jih nameravajo izpeljati. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 12 (prilagojeno) Obenem pa je treba ohraniti tudi običajne
načine vstopa (kot so zaposlitev in delovna praksa), predvsem za študente
doktorskega študija, ki izvajajo raziskave kot študentje in jih je treba
izvzeti iz področja uporabe te direktive, saj so zajeti v Direktivi
Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za dovolitev
vstopa državljanom tretjih držav za namene študija, poklicnega usposabljanja ali prostovoljnega dela[28]. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 16 (prilagojeno) Direktiva prinaša pomembno izboljšavo na
področju socialne varnosti, saj načelo nediskriminacije velja tudi
neposredno za osebe, ki pridejo v državo članico naravnost iz
tretje države. Treba pa je poudariti, da ta direktiva ne sme dodeliti več
pravic, kakor jih je že predvideno v obstoječi zakonodaji Skupnosti
na področju socialne varnosti za državljane tretjih držav, katerih položaj
ureja zakonodaja več kot ene države članice.
Poleg tega Direktiva ne sme zagotavljati pravic za primere, ki ne sodijo
v okvir zakonodaje Skupnosti, kot je denimo primer družinskih članov,
ki prebivajo v tretji državi. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 17 (prilagojeno) Pomembno je, da se spodbuja mobilnost
raziskovalcev kot sredstvo za razvoj in krepitev stikov in mrež med partnerji
na svetovni ravni. Raziskovalcem je treba omogočiti mobilnost pod pogoji,
določenimi v tej direktivi. Pogoji uresničevanja mobilnosti iz
te direktive ne vplivajo na trenutno
veljavna pravila, ki urejajo priznavanje veljavnosti potnih listin. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 18 (prilagojeno) Posebno pozornost je treba posvetiti lažjemu
ohranjanju in podpori enotnosti družinskih članov raziskovalcev, in
sicer v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. oktobra
2005 o olajšanju vstopa državljanom tretjih držav, zaradi
znanstveno-raziskovalnega dela v Evropski skupnosti[29]. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 19 (prilagojeno) Zaradi ohranjanja enotnosti družine in
omogočanja mobilnosti je treba družinskim članom dovoliti, da se
pridružijo raziskovalcem v drugi državi članici pod pogoji,
določenimi v nacionalni zakonodaji te države članice,
vključno z njenimi dolžnostmi, ki izhajajo iz dvostranskih ali
večstranskih sporazumov. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 20 (prilagojeno) Imetnikom dovoljenj za prebivanje bi načeloma
morala biti dana možnost, da vlogo za odobritev vstopa predložijo, medtem ko
prebivajo na ozemlju zadevne države članice. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 21 (prilagojeno) Države članice lahko prosilcu zaračunajo
stroške postopka reševanja vloge za dovoljenje za prebivanje. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 26 (prilagojeno) V skladu z odstavkom 34
Med-institucionalnega sporazuma o boljšem pripravljanju zakonodaje naj
države članice za svoje potrebe in za potrebe Skupnosti izdelajo in
objavijo lastne preglednice, v katerih bo kar najbolje prikazano ujemanje
med to direktivo in ukrepi za njen prenos. ê 2005/71/ES uvodna
izjava 27 (prilagojeno) V skladu s členom 3 Protokola
o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen
k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi
Evropske skupnosti, je Irska v pismu z dne 1. julija 2004
izrazila željo o sodelovanju pri sprejetju in uporabi te direktive. ò novo (45) Obveznost
prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste
določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnima
direktivama. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz
predhodnih direktiv. (46) Ta
direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za
prenos direktiv v nacionalno pravo in začetka njune uporabe,
določenih v delu B Priloge I – ê 2004/114/ES (prilagojeno) ð novo SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Področje urejanja Namen te direktive je določiti: (a) pogoje za sprejem ð vstop in prebivanje ï državljanov tretjih držav na ozemljue držav članic
za obdobje, ki je daljše od treh mesecev
ð 90 dni ï , za namene Ö raziskovanja, Õ študija, izmenjav
učencev, ð plačanega in ï neplačanega usposabljanja, ali prostovoljnega
dela ð in dela varušk au pair ï ; (b) pravila
postopkov za sprejem državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic za
te namene. ò novo (b)
pogoje za vstop in prebivanje študentov in plačanih pripravnikov, ki so
državljani tretjih držav, v obdobju, daljšem od 90 dni, v državah
članicah, ki niso država članica, ki državljanu tretje države prva
izda dovoljenje na podlagi te direktive; (c) pogoje za vstop in
prebivanje raziskovalcev, ki so državljani tretjih držav, v državah
članicah, ki niso država članica, ki državljanu tretje države prva
izda dovoljenje na podlagi te direktive. ê 2005/71/ES (prilagojeno) POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Namen Ta direktiva določa pogoje za dovolitev
vstopa raziskovalcem iz tretjih držav v države članice za več
kot tri mesece za namene izvajanja raziskovalnega projekta v okviru
sporazuma o gostovanju z raziskovalno organizacijo. ê 2004/114/ES (prilagojeno) ð novo Člen 2 Področje uporabe 1. Ta direktiva se uporablja za državljane
tretjih držav, ki so zaprosijoli za sprejem na
ozemlje države članice zaradi Ö raziskovanja, Õ študija Ö , izmenjav
učencev, Õ ð plačanega ali ï Ö neplačanega
usposabljanja, prostovoljnega dela Õ ð ali dela varušk au pair ï . 2. Ta direktiva se ne uporablja za Ö državljane
tretjih držav Õ : (a) državljane tretjih držav, ki prebivajo v državi članici kot prosilci za azil ali na podlagi
subsidiarne oblike zaščite ali programov začasne zaščite; (b) državljane tretjih držav, katerih izgon je bil začasno preklican zaradi dejanskih ali
pravnih razlogov; (c) državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljanov Unije, ki so uveljavili svojo
pravico do prostega gibanja v Uniji Skupnosti; (d) državljane tretjih držav, ki imajo v državi članici status rezidenta za daljši čas v
skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES[30]
z dne 25. novembra 2003 o statusu
državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas in uveljavljajo svojo pravico do bivanja v drugi državi članici
za namene študija ali poklicnega usposabljanja; (e) državljane tretjih držav, ki so po nacionalni zakonodaji zadevne države članice delavci ali samozaposlene
osebe;. ò novo (f)
ki imajo skupaj s svojimi družinski člani in ne glede na svoje
državljanstvo v skladu s sporazumi bodisi med Unijo in državami članicami
bodisi med Unijo in tretjimi državami pravico do prostega gibanja, enakovredno
pravici državljanov Unije; (g)
pripravnike, ki pridejo v Unijo v okviru premestitve znotraj podjetja, v skladu
z [Direktivo 2013/xx/EU o premestitvah znotraj podjetja]. ê 2004/114/ES (prilagojeno) Člen 3 Opredelitve pojmov Za namene te direktive: (a) „državljan tretje države“
pomeni katerokoli osebo, ki ni državljan
Evropske unije v smislu člena 1720(1)
Pogodbe; ê 2005/71/ES (prilagojeno) Člen 2 Opredelitve pojmov Za namene te direktive: (a) „državljan tretje države“ pomeni
katero koli osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 17(1)
Pogodbe; ê 2005/71/ES (d) (d) „raziskovalec“ pomeni državljana tretje države z ustreznimi
visokošolskimi kvalifikacijami, ki omogočajo vpis v programe doktorskih
študijev, ki ga raziskovalna organizacija izbere za izvajanje raziskovalnega
projekta, za katerega se navadno zahtevajo zgoraj omenjene kvalifikacije; ê 2004/114/ES (c) (b) „študent“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet vna visokošolskio ustanovozavod
in ki je sprejet na ozemlje države članice, da lahko opravlja svoj osnovni
namen, ki je redni študij v visokošolskem izobraževalnem programu, ki ga
priznava država članica, vključno z diplomami, spričevali ali
doktorati, pridobljenimi vna visokošolskemi zavoduustanovi, to pa
lahko vključuje pripravljalni tečaj pred omenjenim izobraževanjem v
skladu z nacionalno zakonodajo; (d) (c) „učenec“
pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države
članice za namen obiskovanja srednješolskega izobraževalnega programa v
okviru programa izmenjav, ki ga izvaja pooblaščena organizacija države
članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso; ê 2004/114/ES (prilagojeno) (e) (d) „neplačan
pripravnik“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje
države članice za obdobje usposabljanja brez plačila v skladu z
nacionalno zakonodajo Ö zadevne države
članice Õ; ò novo (f)
„plačan pripravnik“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na
ozemlje države članice za obdobje usposabljanja, za kar prejme
plačilo v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice; (g)
„prostovoljec“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje
države članice, da bi sodeloval v priznanem programu prostovoljnega dela; ê 2004/114/ES (prilagojeno) (h)(f) „program
prostovoljnega dela“ pomeni program dejavnosti praktične solidarnosti, ki
je osnovan na programu Ö , ki ga prizna
država članica Õ države
članice ali Ö Unija Õ Skupnosti in uresničuje cilje splošnega interesa; ò novo (i) „varuška au pair“
pomeni državljana tretje države, ki ga začasno sprejme družina na ozemlju
države članice v zameno za lažja gospodinjska dela in skrb za otroke, da
bi izboljšal svoje jezikovne sposobnosti in poznavanje države gostiteljice; ê 2005/71/ES (j) (b) „raziskovanje“ pomeni sistematično ustvarjalno delo, katerega
namen je povečati zalogo znanja, vključno z znanjem
o ljudeh, kulturi in družbi, ter izkoriščanje tega znanja pri
iskanju novih možnosti uporabe; (k) (c) „raziskovalna organizacija“ pomeni vsako javno ali zasebno
organizacijo, ki izvaja raziskave in jo je za namene te direktive odobrila
država članica v skladu s svojo zakonodajo ali upravno prakso; ê 2004/114/ES (prilagojeno) (l) (e) „ Ö izobraževalni Õ ustanovazavod“
pomeni javnio ali zasebnio ustanovozavod,
ki joga
priznava država članica in/ali katerega
izobraževalni programi se Ö na podlagi
preglednih meril Õ priznajo v skladu z
nacionalno zakonodajo ali upravno prakso za namene, določene v tej
direktivi; ò novo (m)
„plačilo“ pomeni nagrado v vseh oblikah, ki se prejme v zameno za
opravljeno storitev in je po nacionalni zakonodaji ali ustaljeni praksi
sestavni del delovnega razmerja; (n)
„zaposlitev“ pomeni izvajanje dejavnosti, ki zajemajo opravljanje kakršne koli
oblike dela, urejene z nacionalnim pravom ali ustaljeno prakso, za delodajalca,
po njegovih navodilih in pod njegovim nadzorom; (o) „prva
država članica“ pomeni državo članico, ki državljanu tretje države
prva izda dovoljenje na podlagi te direktive; (p)
„druga država članica“ pomeni vsako državo članico, ki ni prva država
članica; (q)
„programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti“ pomenijo
programe, ki jih financira Unija in spodbujajo priseljevanje državljanov
tretjih držav v Unijo; (r)
„dovoljenje“ pomeni dovoljenje za prebivanje, ki ga izdajo organi države
članice in na podlagi katerega lahko državljan tretje države zakonito biva
na njenem ozemlju v skladu s členom 1(2)(a) Uredbe (ES) št. 1030/2002, ali
vizum za dolgoročno bivanje; (s)
„vizum za dolgoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država
članica v skladu s členom 18 Schengenske konvencije ali se izda v
skladu z nacionalno zakonodajo držav članic, ki ne izvajajo v celoti
schengenskega pravnega reda. ê 2004/114/ES (g) „dovoljenje za
bivanje“ pomeni katerokoli dovoljenje, ki ga izdajo organi države članice,
s katerim lahko državljan tretje države zakonito prebiva na njenem ozemlju v
skladu s členom 1(2)(a) Uredbe (ES) št. 1030/2002. ê 2005/71/ES (prilagojeno) (e) „dovoljenje za prebivanje“
pomeni vsako dovoljenje z zaznamkom „raziskovalec“, ki ga izdajo organi
države članice, s katerim lahko državljan tretje države zakonito
prebiva na njenem ozemlju v skladu z določbami člena
1(2)(a) Uredbe (ES) št. 1030/2002. Člen 3 Področje uporabe 1. Ta direktiva se uporablja za državljane tretjih
držav, ki zaprosijo za vstop na ozemlje države članice zaradi izvajanja
raziskovalnega projekta. 2. Ta direktiva se ne uporabljaja za: (a) državljane tretjih držav, ki
v državi članici prebivajo kot prosilci za mednarodno zaščito
ali v okviru programov začasne zaščite; (b) državljane tretjih držav, ki zaprosijo za prebivanje v državi
članici kot študentje v smislu Direktive 2004/114/ES zaradi izvajanja
raziskav, ki se zaključijo z doktoratom; (c) državljane tretjih držav, katerih izgon je bil začasno preklican
zaradi dejanskih ali pravnih razlogov; (d) raziskovalce, ki jih raziskovalna organizacija premesti
v drugo raziskovalno organizacijo v drugi državi članici. ê 2005/71/ES (prilagojeno) Člen 4 Ugodnejše
določbe 1. Ta direktiva ne posega v bolj ugodne
določbe: (a) dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med
Skupnostjo oziroma med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni
strani ter eno ali več tretjimi državami na drugi strani; (b) dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med eno ali
več državami članicami in eno ali več tretjimi državami. 2. Direktiva ne vpliva na pravico držav
članic, da sprejmejo ali ohranijo bolj ugodne določbe za osebe, za
katere se uporablja ta direktiva. ê 2004/114/ES (prilagojeno) ð novo Člen 4 Bolj uUgodnejše določbe 1. Ta direktiva ne posega v bolj ugodnejše določbe: (a) dvostranskih ali
večstranskih sporazumov Ö ,
sklenjenih Õ med Skupnostjo Ö Unijo Õ ali Skupnostjo Ö Unijo Õ in njenimi državami
članicami terin eno ali več
tretjimi državami; ali (b) dvostranskih ali
večstranskih sporazumov Ö ,
sklenjenih Õ med eno ali več
držav članic in eno ali več tretjimi državami. 2. Ta direktiva ne posega v pravico države
članice, da sprejme ali ohrani določbe, ki so bolj ugodnejše
za osebe, za katere se uporabljajo ð , kar zadeva člene 21, 22, 23, 24,
25 in 29, in sicer zlasti v okviru partnerstev za mobilnost ï . POGLAVJE II POGOJI
ZA SPREJEM ê 2004/114/ES Člen 5 Načelo 1. Sprejem državljanov tretjih držav v skladu s to direktivo je pogojen s
preverjanjem pisnih dokazil o izpolnjevanju splošnih pogojev iz člena 6 in posebnih pogojev iz enega od členov 7 do 11 14, ki se uporablja za ustrezno kategorijo. ò novo 2. Ko so izpolnjeni
vsi splošni in posebni pogoji za sprejem, so prosilci upravičeni do vizuma
za dolgoročno bivanje in/ali dovoljenja za prebivanje. Če država
članica izdaja dovoljenja za prebivanje samo na svojem ozemlju in ne
drugod in če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejem iz te direktive, zadevna
država članica državljanu tretje države izda potrebni vizum. ê 2004/114/ES Člen 6 Splošni pogoji 1. Državljan tretje države, ki zaprosi za vstop za namene, navedene v tej direktivi: (a) predložiti veljavno potno
listino v skladu z nacionalno zakonodajo. Države članice lahko zahtevajo,
da veljavnost potne listine pokriva najmanj obdobje načrtovanega bivanja; ê 2004/114/ES (prilagojeno) (b) za načrtovano bivanje
predložiti dovoljenje staršev Ö ali enakovreden
dokument Õ, če je po
nacionalni zakonodaji države članice gostiteljice prosilec mladoleten; (c) imeti zdravstveno zavarovanje
za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne
države članice; ê 2004/114/ES (d) veljati za nenevarnega za javni
red, javno varnost ali javno zdravje; (e) predložiti dokazilo, če to
zahteva država članica, da je prosilec poravnal pristojbino za obravnavo obdelavo vloge
prošnje po členu 2031;. ò novo (f)
na zahtevo države članice predložiti dokazilo o zadostnih sredstvih za
kritje svojih življenjskih stroškov med bivanjem, stroškov usposabljanja in
povratka, kar ne vpliva na preučitev vsakega posameznega primera. ê 2004/114/ES (prilagojeno) 2. Države članice olajšajo postopek za
sprejem državljanov tretjih držav iz členov 7 do 11, ki sodelujejo v
programih Skupnosti za pospešen pretok znotraj Skupnosti in v njo. ê 2005/71/ES (prilagojeno) POGLAVJE III DOVOLITEV VSTOPA RAZISKOVALCEM Člen 7 Pogoji za vstop 1. Državljan tretje države, ki zaprosi za vstop za
namene, navedene v tej
direktivi: (a) predloži veljavno potno listino, kot to določa nacionalna
zakonodaja. Države članice lahko zahtevajo, da je potna listina veljavna
najmanj za obdobje trajanja dovoljenja za prebivanje; (b) predloži sporazum o gostovanju, sklenjen z raziskovalno
organizacijo v skladu s členom 6(2); in (c) kjer je to primerno, predloži
izjavo o prevzemu finančne odgovornosti, ki jo je v skladu
s členom 6(3) izdala raziskovalna organizacija; in (d) ne predstavlja nevarnosti za javni red, javno varnost ali javno
zdravje. Države članice preverijo, ali so izpolnjeni
vsi pogoji iz točk (a), (b), (c) in (d). 2. Države članice lahko preverijo tudi
pogoje, na katerih temelji in pod katerimi je bil sklenjen sporazum
o gostovanju. 3. Če preverjanja iz odstavkov 1 in 2
privedejo do pozitivnih zaključkov, se raziskovalcem dovoli vstop na
ozemlje držav članic zaradi izvajanja sporazuma o gostovanju. ò novo Člen 7 Posebni
pogoji za raziskovalce 1. Državljan tretje
države, ki zaprosi za sprejem za namene raziskovanja, poleg splošnih pogojev iz
člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje: (a) predloži sporazum
o gostovanju, sklenjen z raziskovalno organizacijo v skladu
s členom 9(1) in 9(2); (b) če je to
primerno, predloži izjavo o prevzemu finančne odgovornosti, ki jo je
v skladu s členom 9(3) izdala raziskovalna organizacija. 2. Države
članice lahko preverijo pogoje, na katerih temelji in pod katerimi je bil
sklenjen sporazum o gostovanju. 3. Če se s
preverjanji iz odstavkov 1 in 2 ugotovi, da so pogoji izpolnjeni, se
raziskovalec sprejme na ozemlje države članice za izvajanje sporazuma
o gostovanju. 4. Vloge državljanov
tretjih držav, ki želijo raziskovati v Uniji, se obravnavajo in preučijo,
ko zadevni državljan tretje države prebiva zunaj ozemlja države članice,
v katero želi biti sprejet. 5. Države
članice lahko v skladu s svojo nacionalno zakonodajo predloženo
vlogo sprejmejo tudi, če je zadevni državljan tretje države že na njihovem
ozemlju. 6. Države
članice določijo, ali mora vlogo za izdajo dovoljenja vložiti zadevni
raziskovalec ali zadevna raziskovalna organizacija. ê 2005/71/ES (prilagojeno) POGLAVJE
II RAZISKOVALNE
ORGANIZACIJE Člen 58 Odobritev Ö raziskovalnih
organizacij Õ ê 2005/71/ES 1. Vsako raziskovalno organizacijo, ki želi
gostiti raziskovalca v skladu s postopkom za sprejemdovolitve vstopa,
določeniem v tej
direktivi, v ta namen najprej odobri zadevna država članica. 2. Odobritev raziskovalnih organizacij mora
biti skladna s postopki, določenimi v nacionalni zakonodaji ali
upravni praksi držav članic. Tako javne kot zasebne organizacije podajo
vloge za odobritev v skladu s temi postopki ter jih ustrezno
utemeljijo z njihovimi statutarnimi nalogami ali poslovnimi nameni, kakor
je primerno, ter z dokazili, da izvajajo raziskave. Odobritev se raziskovalnim organizacijam
dodeli za obdobje najmanj petih let. Izjemoma lahko države članice
dodelijo odobritev za krajše obdobje. 3. Države članice lahko v skladu
z nacionalno zakonodajo od raziskovalne organizacije zahtevajo pisno
zavezo, da je v primerih, ko raziskovalec nezakonito ostane prebiva na ozemlju zadevne države članice, ta organizacija dolžna
poravnati stroške v zvezi zs prebivanjem in povratkom raziskovalca, ki so se krili iz javnih sredstev.
Finančne obveznosti raziskovalne organizacije prenehajo veljati najkasneje
6 mesecev po prenehanju veljavnosti sporazuma o gostovanju. 4. Države članice lahko določijo, da
odobrene organizacije v roku dveh mesecev od datuma prenehanja veljavnosti
sporazuma o gostovanju pristojnim organom, ki jih v ta namen
imenujejo države članice, predložijo potrdilo, da je bilo delo
v zvezi z vsemi raziskovalnimi projekti, za katere je bil podpisan
sporazum o gostovanju v skladu s členom 69 opravljeno. ê 2005/71/ES (prilagojeno) 5. Pristojni organi v vsaki državi
članici redno
objavljajo in obnavljajo sezname raziskovalnih organizacij, odobrenih
za namene te direktive Ö, ko se ti seznami
spremenijo Õ . ê 2005/71/ES 6. Država članica lahko, poleg drugih
ukrepov, raziskovalni organizaciji zavrne podaljšanje ali odvzame odobritev,
če ta ne izpolnjuje več pogojev iz odstavkov 2, 3 in 4, če je
bila odobritev pridobljena na nepošten način ali če je raziskovalna
organizacija z državljanom tretje države sklenila sporazum
o gostovanju na nepošten ali malomaren način. Če je bila
odobritev zavrnjena ali odvzeta, se lahko zadevni organizaciji prepove vpredložitev vloge za
ponovno odobritev za obdobje največ petih let od datuma izdaje
odločitve o odvzemu ali zavrnitvi podaljšanja. 7. Države članice lahko v svoji
nacionalni zakonodaji določijo, kakšne bodo posledice odvzema odobritve
ali zavrnitve podaljšanja odobritve obstoječih sporazumov
o gostovanju, sklenjenih v skladu s členom 69, kot tudi za dovoljenja za prebivanje
zadevnih raziskovalcev. ê 2005/71/ES (prilagojeno) Člen 69 Sporazum o gostovanju 1.
Raziskovalna organizacija, ki želi gostiti raziskovalca, z njim sklene
sporazum o gostovanju, pri čemer se raziskovalec zaveže, da bo
dokončal raziskovalni projekt, organizacija pa se zaveže, da bo v ta
namen gostila raziskovalca, brez poseganja v člen Ö če so
izpolnjeni pogoji iz členov 6 in Õ 7. ò novo Sporazum o gostovanju vsebuje vsaj naslednje
elemente: (a) naslov in namen raziskovalnega projekta; (b) zavezo raziskovalca, da bo dokončal
raziskovalni projekt; (c)
izjavo organizacije o zavezi, da bo gostila raziskovalca, da bo lahko
dokončal raziskovalni projekt; (d)
datum začetka in konca raziskovalnega projekta; (e)
informacije o pravnem razmerju med raziskovalno organizacijo in raziskovalcem; (f)
informacije o delovnih pogojih raziskovalca. ê 2005/71/ES 2. Raziskovalne organizacije lahko sklenejo
sporazume o gostovanju le, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) raziskovalni projekt so
potrdili ustrezni organi v organizaciji, potem ko so preučili: (i) namen in trajanje raziskave ter
razpoložljivost potrebnih finančnih sredstev za njeno izvedbo; (ii) raziskovalčeve kvalifikacije
glede na cilje raziskave, kakor jih dokazuje overjena kopija potrdila
o kvalifikacijah v skladu s členom 2(d)(b).; ê 2005/71/ES (prilagojeno) (b) med
svojim prebivanjem ima raziskovalec zagotovljena zadostna mesečna
sredstva za kritje svojih izdatkov in stroškov povratka skladno
z minimalno vsoto, ki jo v ta namen objavi država članica, brez
upoštevanja sistema socialne pomoči države članice; (c) med svojim prebivanjem je
raziskovalec zdravstveno zavarovan za vsa tveganja, za katera so
običajno zavarovani državljani zadevne države članice; (d) sporazumu o gostovanju
opredeljuje pravno razmerje in delovni pogoje raziskovalcev. ê 2005/71/ES 3. Po sklenitvi sporazuma o gostovanju se
lahko od raziskovalne organizacije lahko v skladu z nacionalno zakonodajo zahteva, da raziskovalcu
predloži individualno izjavo o prevzemu finančne odgovornosti za
stroške v smislu člena 58(3). 4. Sporazum o gostovanju samodejno
preneha veljati, če se raziskovalecu ne sprejmedovoli vstop ali
če se prekine pravno razmerje med raziskovalcem in raziskovalno
organizacijo. 5. Raziskovalne organizacije nemudoma
obvestijo organ, ki ga v ta namen imenujejo države članice,
o vseh okoliščinah, ki bi lahko ovirale izvajanje sporazuma
o gostovanju. ê 2004/114/ES (prilagojeno) Člen 710 Posebni pogoji za študente 1. Poleg splošnih pogojev iz
člena 6 Ddržavljan tretje
države, ki zaprosi za sprejem za namene študija, poleg splošnih pogojev iz
člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje: (a) Ö predloži
dokazilo, da Õ je s strani
visokošolskega ustanovezavoda sprejet na študij v okviru izobraževalnega programa; (b) (d) predloži
dokazila, če to zahteva država članica, da je študent poravnal
pristojbine, ki jih zaračunava ustanovazavod. ; (b) predloži
dokazila na zahtevo države članice o zadostnih sredstvih za kritje svojih
življenjskih stroškov med bivanjem in za stroške študija in povratka. Države
članice objavijo zahtevana najmanjša mesečna sredstva za namene te
določbe, kar ne vpliva na posamezno proučitev vsakega primera
posebej; (c) predloži dokazila, če to
zahteva država članica, o zadostnem znanju jezika izobraževalnega
programa, ki ga je študent vpisal;. 2. Za študente, ki so zaradi vpisa vna visokošolski zavodustanovo samodejno
upravičeni do zdravstvenega zavarovanja za vsa tveganja, za katera so
običajno zavarovani državljani zadevne države članice, se
šteje, da izpolnjujejo pogoj iz člena 6(1)(c). Člen 8 Mobilnost študentov 1. Ne glede na člene 12(2), 16 in 18(2)
državljana tretje države, ki je že sprejet kot študent in je zaprosil za
nadaljevanje študija ali za dopolnilno izobraževanje v drugi državi
članici, ta država članica sprejme za obdobje, ki ne ovira opravljanja
ustreznega študija, s tem da imajo pristojni organi dovolj časa za
obravnavo njegove prošnje, če: (a) izpolnjuje pogoje
iz členov 6 in 7 v zvezi s to državo članico; in (b) je priložil svoji
prošnji za sprejem vsa pisna dokazila o svoji akademski izobrazbi in
dokazilo, da izobraževalni program, ki ga želi opravljati, resnično
dopolnjuje tistega, ki ga je že zaključil; in (c) sodeluje v
dvostranskem programu izmenjave ali programu izmenjave Skupnosti ali je sprejet
v državi članici kot študent za najmanj dve leti. 2. Zahteve iz
odstavka 1(c) se ne uporabljajo, če mora študent v okviru svojega
izobraževalnega programa obvezno opraviti del programa pri ustanovi v drugi
državi članici. 3. Pristojni
organi prve države članice morajo na prošnjo pristojnih organov druge
države članice predložiti ustrezne podatke v zvezi z bivanjem študenta na
ozemlju prve države članice. ê 2004/114/ES (prilagojeno) Člen 911 Posebni pogoji za učence 1. Na podlagi člena 3, dDržavljan
tretje države, ki zaprosi za sprejem v okviru programa izmenjave učencev,
poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje: ê 2004/114/ES (a) star je najmanj toliko ali
največ toliko, kot določa zadevna država članica; (b) predloži dokazila o sprejemu vna
srednješolskio izobraževalnio zavodustanovo; (c) predloži dokazila o sodelovanju
v priznanem programu izmenjave učencev, ki ga izvaja priznana organizacija
v državi članici v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso; (d) predloži dokazila o tem, da
organizacija programa izmenjave učencev za njega prevzame odgovornost za
ves čas njegovega bivanja na ozemlju zadevne države članice zlasti
glede življenjskih stroškov med bivanjaem,
izobraževanja, zdravstvenega varstva in povratka; (e) ves čas bivanjaizobraževanja je
nastanjen pri družini, ki izpolnjuje pogoje, katere določi zadevna država
članica, in je izbrana na podlagi pravil programa izmenjave učencev,
v katerem učenec sodeluje. 2. Države članice lahko omejijo sprejem
učencev, ki sodelujejo v programu izmenjave na državljane tistih tretjih
držav, ki nudijo isto možnost njihovim državljanom. ê 2004/114/ES (prilagojeno) ð novo Člen 1012 Posebni pogoji za neplačane
pripravnike 1. Na podlagi člena 3 dDržavljan tretje države, ki zaprosi za
sprejem kot neplačan ð ali plačan ï pripravnik, poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi
naslednje pogoje: (a) je podpisal je
pogodbo o usposabljanju, ki jo po potrebi potrdi ustrezni organ zadevne države
članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso, za neplačano
praktično usposabljanje v javnem ali zasebnem podjetju ali v poklicnemi izobraževalnemi zavoduustanovi, ki jih
priznava država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno
prakso; ò novo (b) dokaže, če to
zahteva država članica, da ima predhodno ustrezno izobrazbo, kvalifikacije
ali poklicne izkušnje, da bi imel koristi od delovne izkušnje; ê 2004/114/ES (b) predloži
dokazila na zahtevo države članice o zadostnih sredstvih za kritje
svojih življenjskih stroškov med bivanjem in za stroške usposabljanja in
povratka. Države članice objavijo zahtevana najmanjša mesečna
sredstva za namene te določbe, kar ne vpliva na posamezno preučitev
vsakega primera posebej; ê 2004/114/ES (c) če država članica to
zahteva, se mora jezikovno usposabljati, da pridobi potrebno znanje za namene
praktičnega usposabljanja. ò novo V pogodbi iz
točke (a) je opisan program usposabljanja, določeni so trajanje
programa, pogoji, pod katerimi se nadzoruje pripravnik pri izvajanju tega
programa, njegove delovne ure, pravno razmerje s subjektom gostiteljem in
če je pripravnik plačan, njegovo plačilo. 2. Države
članice lahko od subjekta gostitelja zahtevajo izjavo, da državljan tretje
države ne zaseda delovnega mesta. ê 2004/114/ES (prilagojeno) Člen 1113 Posebni pogoji za prostovoljce Na podlagi člena 3, dDržavljan
tretje države, ki zaprosi za sprejem v okviru programa prostovoljnega dela,
poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje: (a) star je
najmanj toliko ali največ toliko, kot določa zadevna država
članica; ê 2004/114/ES (a) (b) predloži
pogodbo, sklenjeno z organizacijo v zadevni državi članici, ki je
odgovorna za program prostovoljnega dela, v katerem sodeluje, s tem da navede
opis nalog, pogoje nadzora izvedbe teh nalog, delovne ure, razpoložljiva
sredstva za kritje potnih stroškov, življenjskih stroškov med bivanjem in
stroškov nastanitve ter žepnino v obdobju njegovega bivanja in, če je to
primerno, usposabljanje, ki ga bo opravil za potrebe prostovoljnega dela; ê 2004/114/ES (b) (c) predloži
dokazila, da je organizacija, odgovorna za program prostovoljnega dela, v katerem
sodeluje, pridobila polico obveznega zavarovanja; in prevzema polno odgovornost za njega v obdobju
bivanja, zlasti v zvezi s kritjem njegovih stroškov bivanja, zdravstva in
povratka; ê 2004/114/ES (d) (c)
in, če država članica to posebej zahteva, je poučen prejme o osnovahno znanje jezika, zgodovine terein političnih in družbenih struktur države članice. ò (novo) Člen 14 Posebni pogoji za varuške au pair Državljan tretje
države, ki zaprosi za sprejem za namene dela varuške au pair, poleg splošnih
pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje: (a) star
je vsaj 17 in največ 30 let, izjemoma v posameznih upravičenih
primerih več kot 30 let; (b)
predloži dokazila o tem, da je družina gostiteljica zanj prevzela odgovornost
za ves čas njegovega prebivanja na ozemlju zadevne države članice,
zlasti glede življenjskih stroškov med bivanjem, nastanitve, zdravstvenega
varstva, materinstva ali tveganja nesreče; (c)
predloži pogodbo med varuško au pair in družino gostiteljico, v kateri so
opredeljene njegove pravice in obveznosti, vključno z določbami o
žepnini, ki jo prejme, in ustreznim dogovorom, ki mu omogoča, da se
udeleži tečajev, ter sodelovanjem pri vsakodnevnih družinskih opravilih. ê 2005/71/ES Člen 9 Družinski
člani 1. Če se
država članica odloči izdati dovoljenje za prebivanje družinskim
članom raziskovalca, mora biti trajanje veljavnosti njihovega dovoljenja
za prebivanje enako kot trajanje veljavnosti dovoljenja za prebivanje
raziskovalca, kolikor to dopušča obdobje veljavnosti njihovih potnih
listin. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko trajanje dovoljenja za
prebivanje družinskih članov raziskovalca skrajša. 2. Izdaja
dovoljenja za prebivanje družinskim članom raziskovalca, ki se mu dovoli vstop
v državo članico, ne bo pogojena z zahtevanim minimalnim
obdobjem prebivanja raziskovalca. ò novo POGLAVJE III DOVOLJENJA IN
TRAJANJE PREBIVANJA Člen 15 Dovoljenja Na vizumih za
dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje je naveden naziv
„raziskovalec“, „študent“, „prostovoljec“, „učenec“, „plačan
pripravnik“, „neplačan pripravnik“ ali „varuška au pair“. Pri
raziskovalcih in študentih, ki so državljani tretjih držav in prihajajo v Unijo
v okviru posebnega programa Unije, ki vključuje ukrepe za spodbujanje
mobilnosti, je v dovoljenju naveden poseben program. ê 2005/71/ES (prilagojeno) ð novo Člen 8 16 Trajanje dovoljenja za
prebivanjae 1. Države članice izdajo dovoljenje za
prebivanje ð dovoljenje za raziskovalce ï za obdobje najmanj enega leta in ga podaljšajo, če so pogoji iz
členov 6, in 7 Ö in 9 Õ še vedno izpolnjeni.
Če se za raziskovalni projekt načrtuje, da bo trajal manj kot leto
dni, se izda dovoljenje za prebivanje
za obdobje trajanja projekta. ò novo 2. Države
članice izdajo dovoljenje za študente za obdobje najmanj enega leta in ga
podaljšajo, če so še vedno izpolnjeni pogoji iz členov 6 in 10. Če se za obdobje študija načrtuje,
da bo trajalo manj kot leto dni, se izda dovoljenje za obdobje trajanja
študija. 3. Za učence in
varuške au pair države članice izdajo dovoljenje za največ eno leto. ê 2004/114/ES (prilagojeno) ð novo 4. Obdobje veljavnosti dovoljenja za bivanje neplačanih pripravnikov je
enako obdobju praktičnega usposabljanja ali je
največ eno leto. V izrednih primerih in če nosilec še vedno
izpolnjuje pogoje iz členov 6 in 10 Ö 12 Õ , se lahko samo enkrat ð in v obliki dovoljenja ï podaljša
za obdobje, potrebno za pridobitev poklicne usposobljenosti, ki jo prizna
država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso. 5. Dovoljenje za za bivanje prostovoljcev se izda za obdobje največ enega leta. Če v izrednih razmerah
zadevni izobraževalni program traja več kot eno leto, lahko
je ð potrebno ï dovoljenje za bivanje lahko veljavno za obdobje
takega programa. 6. V primerih, v
katerih države članice dovolijo vstop in prebivanje na podlagi vizuma za
dolgoročno bivanje, se dovoljenje za prebivanje izda ob prvem podaljšanju
prvotnega obdobja bivanja. Če je veljavnost vizuma za dolgoročno
bivanje krajša od dovoljenega trajanja bivanja, se vizum za dolgoročno
bivanje nadomesti z dovoljenjem za prebivanje brez dodatnih formalnosti pred
iztekom veljavnosti vizuma. Člen 17 Dodatne informacije Države članice
lahko navedejo dodatne informacije v zvezi z bivanjem državljana tretje države,
kot je celoten seznam držav članic, v katere namerava iti raziskovalec ali
študent, v papirni obliki ali shranijo te podatke v elektronski obliki, kakor
je navedeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 1030/2002 in v točki 16(a)
Priloge k navedeni uredbi. ê 2004/114/ES (prilagojeno) POGLAVJE IV DOVOLJENJA
ZA BIVANJE Ö Razlogi
za zavrnitev izdaje,
odvzem ali nepodaljšanje dovoljenj Õ Člen 12 Dovoljenje za
bivanje študentov 1. Študentom se
izda dovoljenje za bivanje za obdobje najmanj enega leta in se lahko
podaljša, če nosilec še naprej izpolnjuje pogoje iz členov 6 in 7.
Če izobraževalni program traja manj kot eno leto, je dovoljenje veljavno
za trajanje tega programa. 2. Brez poseganja
v člen 16 je lahko podaljšanje dovoljenja za bivanje zavrnjeno ali pa
je odvzeto, če nosilec: (a) ne upošteva
omejitev dostopa do gospodarskih dejavnosti po členu 17; (b) ne doseže
zadovoljivega napredka pri študiju v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno
prakso. Člen 13 Dovoljenja za
bivanje učencev Dovoljenje za
bivanje učencev se izda samo za obdobje enega leta. Člen 14 Dovoljenje za
bivanje neplačanih pripravnikov Obdobje
veljavnosti dovoljenja za bivanje neplačanih pripravnikov je enako obdobju
praktičnega usposabljanja ali največ eno leto. V izrednih primerih
in če nosilec še vedno izpolnjuje pogoje iz členov 6 in 10, se lahko
samo enkrat podaljša za obdobje, potrebno za pridobitev poklicne
usposobljenosti, ki jo prizna država članica v skladu z nacionalno
zakonodajo ali upravno prakso. Člen 15 Dovoljenja za
bivanje prostovoljcev Dovoljenje za
bivanje prostovoljcev se izda za obdobje največ enega leta. Če v
izrednih razmerah zadevni izobraževalni program traja več kot eno leto, je
dovoljenje za bivanje lahko veljavno za obdobje takega programa. ò novo Člen 18 Razlogi za zavrnitev vloge 1. Države
članice zavrnejo vlogo v naslednjih primerih: (a)
če niso izpolnjeni splošni pogoji iz člena 6 in ustrezni posebni
pogoji iz členov 7 in 10 do 16; (b)
če je bila predložena dokumentacija pridobljena na goljufiv način
oziroma je bila ponarejena ali prirejena; (c)
če je bil subjekt gostitelj ali izobraževalni zavod ustanovljen
izključno z namenom olajšanja vstopa; (d)
če je bil subjekt gostitelj kaznovan v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi
neprijavljenega dela in/ali nezakonitega zaposlovanja ali ne izpolnjuje pravnih
obveznosti glede socialne varnosti in/ali obdavčitve, določenih v
nacionalni zakonodaji, oziroma je prijavil stečaj ali je drugače
plačilno nesposoben; (e)
če je bila družina gostiteljica ali, če je to relevantno, posredniška
organizacija, ki sodelujejo pri namestitvi varuške au-pair, kaznovana v skladu
z nacionalno zakonodajo zaradi kršitve pogojev in/ali ciljev namestitve varuške
au-pair in/ali nezakonitega zaposlovanja. 2. Države
članice lahko zavrnejo vlogo, če se izkaže, da je subjekt gostitelj
namerno ukinil delovna mesta, ki jih skuša zapolniti z novo vlogo, v zadnjih 12
mesecih pred datumom vloge. ê 2004/114/ES (prilagojeno) ð novo Člen 16 19 ðRazlogi za ï Oodvzem ali nepodaljšanje
dovoljenja za bivanje 1. Države članice lahko odvzamejo dovoljenje za bivanje, ki je bilo izdano na
podlagi te direktive, ali zavrnejo prošnjo za podaljšanje, če je bilo
dovoljenje pridobljeno z goljufijo ali če se zdi, da imetnik ni
izpolnil ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop in bivanje, kot je
določeno v členu 6 in v enem od členov 7 do vključno 11, ki
se uporablja za ustrezno kategorijo. ðdovoljenje v naslednjih primerih: ï ò novo (a)
če so bili dovoljenja in predložena dokumentacija pridobljeni na goljufiv
način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni; (b)
če je namen prebivanja državljana tretje države drugačen kot namen,
za katerega je dobil dovoljenje; (c)
če je bil subjekt gostitelj ustanovljen izključno z namenom olajšanja
vstopa; (d)
če subjekt gostitelj ne izpolnjuje pravnih obveznosti glede socialne
varnosti in/ali obdavčitve, določenih v nacionalni zakonodaji,
oziroma je prijavil stečaj ali je drugače plačilno nesposoben; (e)
če je bila družina gostiteljica ali, če je to relevantno, posredniška
organizacija, ki sodelujejo pri namestitvi varuške au-pair, kaznovana v skladu
z nacionalno zakonodajo zaradi kršitve pogojev in/ali ciljev namestitve varuške
au-pair in/ali nezakonitega zaposlovanja; (f) za
študente, če se ne upoštevajo roki za dostop do gospodarskih dejavnosti v
skladu s členom 23 ali če zadevni študent ne doseže zadovoljivega
napredka pri zadevnem študiju v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno
prakso. ê 2004/114/ES ð novo 2. Države članice lahko odvzamejo
dovoljenje za bivanje ali zavrnejo podaljšanje dovoljenja
iz razlogov javnega reda, javnega varnostiva ali javnega
zdravja. ê 2005/71/ES Člen
10 Odvzem ali
zavrnitev podaljšanja dovoljenja za prebivanje 1. Države
članice lahko odvzamejo dovoljenje za prebivanje, ki je bilo izdano na
podlagi te direktive, ali zavrnejo vlogo za podaljšanje, če je bilo
dovoljenje pridobljeno na nepošten način ali če se ugotovi, da
imetnik ni izpolnjeval ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop in
prebivanje, kakor je določeno v členih 6 in 7, ali če
v državi prebiva z nameni, za katere njegovo prebivanje ni bilo
odobreno. 2. Države
članice lahko odvzamejo dovoljenje za prebivanje ali zavrnejo
podaljšanje dovoljenja iz razlogov v zvezi z javnim redom, javno varnostjo ali
javnim zdravjem. ò novo Člen 20 Razlogi za
nepodaljšanje dovoljenja 1. Države
članice lahko zavrnejo podaljšanje dovoljenja v naslednjih primerih: (a) če so bili
dovoljenje in predložena dokumentacija pridobljeni na goljufiv način
oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni; (b) če se zdi,
da imetnik ne izpolnjuje več splošnih pogojev za vstop in bivanje iz
člena 6 ter ustreznih posebnih pogojev iz členov 7, 9 in 10; (c) za študente,
če se ne upoštevajo roki za dostop do gospodarskih dejavnosti v skladu s
členom 23 ali če študent ne doseže zadovoljivega napredka pri
zadevnem študiju v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso. 2. Države
članice lahko zavrnejo podaljšanje dovoljenja iz razlogov javnega reda,
javne varnosti in javnega zdravja. ê 2005/71/ES (prilagojeno) POGLAVJE V PRAVICE RAZISKOVALCEV Člen 12 21 Enaka obravnava ò novo 1. Z odstopanjem od člena 12(2)(b) Direktive
2011/98/EU so raziskovalci, ki so državljani tretjih držav, upravičeni do
enake obravnave kot državljani države članice gostiteljice, kar zadeva
področja socialne varnosti, vključno z družinskimi prejemki, kakor so
opredeljena v Uredbi št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne
varnosti. 2. Učenci, prostovoljci, neplačani
pripravniki in varuške au pair so upravičeni do enake obravnave, kar
zadeva dostop do blaga in storitev ter dobavo blaga in opravljanje storitev,
dostopnih javnosti, razen postopkov za pridobitev nastanitve v skladu z
nacionalnim pravom, in sicer ne glede na to, ali imajo dovoljenje za delo v
skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom. ê 2005/71/ES (prilagojeno) Člen 11 22 Poučevanje Ö , ki ga
izvajajo raziskovalci Õ 1. Raziskovalci, ki se jim sprejmejodovoli vstop na
podlagi te direktive, lahko poučujejo v skladu z nacionalno zakonodajo.2. Države
članice lahko določijo največje število ur ali dni
poučevanja. ê 2004/114/ES (prilagojeno) ð novo POGLAVJE
IV OBRAVNAVA
ZADEVNIH DRŽAVLJANOV TRETJIH DRŽAV Člen 17 23 Gospodarske dejavnosti študentov 1. Ob upoštevanju predpisov in pogojev, ki
veljajo za zadevne dejavnosti v državi članici gostiteljici, imajo
študenti pravico, da se ob študiju zaposlijo, lahko pa so upravičeni tudi do
opravljanja gospodarske dejavnosti kot samozaposlene osebe. Pri tem se lahko
upoštevajo pogoji na trgu delovne sile države članice gostiteljice. 2. Po potrebi države članice študentom in/ali delodajalcem izdajo
predhodno dovoljenje v skladu z nacionalno zakonodajo. 23.
Vsaka država članica za tako dejavnost določi največje število
dovoljenih ur na teden ali dni ali mesecev na leto, ki ne sme biti manj kot 10 ð 20 ï ur na teden ali temu ustrezno število dni ali mesecev na leto. 3. Država
članica gostiteljica lahko omeji dostop do gospodarskih dejavnosti v prvem
letu bivanja. 4. Država članica lahko zahteva od študentov,
da organu, ki ga je določila zadevna država članica, predhodno ali
kako drugače sporočijo, da se ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo.
Njihovi delodajalci so lahko tudi zavezani, da to dejavnost predhodno ali kako
drugače sporočijo. ò novo Člen 24 Iskanje dela in podjetništvo raziskovalcev in študentov Po dokončanju
raziskave ali študija v državi članici imajo državljani tretjih držav
pravico, da ostanejo na ozemlju države članice v obdobju 12 mesecev zaradi
iskanja dela ali ustanovitve podjetja, če so še vedno izpolnjeni pogoji,
določeni v točkah (a) in (c) do (f) člena 6. V obdobju, daljšem
od 3 mesecev in krajšem od 6 mesecev, se lahko od državljanov tretjih držav
zahteva predložitev dokumentacije, da še naprej iščejo zaposlitev ali so v
postopku ustanovitve podjetja. Po šestih mesecih se lahko od državljanov
tretjih držav zahteva tudi predložitev dokaza, da imajo dejansko možnost za
zaposlitev ali ustanovitev podjetja. Člen 25 Družinski
člani raziskovalcev 1. Z odstopanjem od člena 3(1) in
člena 8 Direktive 2003/86/ES združitev družine ni odvisna od tega, ali ima
imetnik dovoljenja za bivanje za namene raziskovanja realne možnosti za
pridobitev pravice do stalnega prebivanja in ali je prestal določeno
minimalno obdobje prebivanja. 2. Z odstopanjem od zadnjega pododstavka
člena 4(1) in člena 7(2) Direktive 2003/86/ES se lahko pogoji in
merila za integracijo iz teh določb uporabljajo samo po tem, ko se
zadevnim osebam odobri združitev družine. 3. Z odstopanjem od prvega pododstavka
člena 5(4) Direktive 2003/86/ES se izdajo dovoljenja za družinske
člane, če so izpolnjeni pogoji za združitev družine, v roku 90 dni od
datuma vložitve vloge oziroma v roku 60 dni od datuma prvotne vloge za
družinske člane raziskovalcev, ki so državljani tretjih držav in so zajeti
v ustreznih programih Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje
mobilnosti. 4. Z odstopanjem od člena 13(2) in (3)
Direktive 2003/86/ES dovoljenje za družinske člane velja tako dolgo, kot
velja dovoljenje raziskovalca, če to dopušča obdobje veljavnosti
njihovih potnih listin. 5. Z odstopanjem od drugega stavka člena
14(2) Direktive 2003/86/ES države članice za dostop do trga delovne sile
ne določijo nikakršnega roka. POGLAVJE VI MOBILNOST MED DRŽAVAMI
ČLANICAMI ê 2005/71/ES ð novo Člen 13 26 ðPravica do ï Mmobilnosti med državami članicami ð za raziskovalce, študente in
plačane pripravnike ï 1. Državljan tretje države, ki mu je bil sprejetdovoljen vstop kot
raziskovalecu na podlagi te direktive, lahko del svoje raziskave izvede v drugi
državi članici pod pogoji iz tega člena. 2.Če ostane raziskovalec v drugi državi članici do tri ð šest ï mesecev, lahko izvaja raziskovalno delo na podlagi sporazuma
o gostovanju, sklenjenega v prvi državi članici, pod pogojem, da če ima za to v drugi državi članici zagotovljena zadostna
sredstva in ne predstavlja nevarnosti za javni red, javno varnost ali javno
zdravje v drugi državi članici. 3.Če raziskovalec ostane več kot tri
ð šest ï mesecev, lahko država članica zahteva nov sporazum o gostovanju za
izvajanje raziskovalnega dela v zadevni državi članici. ð Če države članice zahtevajo
dovoljenje za izvajanje mobilnosti, se takšno dovoljenje izda v skladu s
postopkovnimi jamstvi iz člena 30. ï V vsakem primeru pa morajo biti v zvezi z drugo
državo članico izpolnjeni pogoji iz členov 6 in 7.
5. Države članice od raziskovalca ne bodo zahtevale, naj zapusti
njihovo ozemlje, da bi lahko zaprosil za vizum ali
dovoljenje za prebivanje. 4. Kadar ustrezna
zakonodaja za izvajanje mobilnosti predvideva obveznost vizuma ali dovoljenja
za prebivanje, se ta vizum ali dovoljenje izda pravočasno, in sicer v takem
roku, da izvajanje raziskovalnega dela ni ovirano, hkrati pa imajo pristojni
organi na voljo dovolj časa za obdelavo vlog. ò novo 2. Za obdobja,
daljša od treh mesecev in krajša od šest mesecev, se državljanu tretje države,
ki je bil v skladu s to direktivo sprejet kot študent ali plačani
pripravnik, dovoli opravljanje dela študija/pripravništva v drugi državi
članici, če pred premestitvijo v navedeno državo članico
pristojnemu organu druge države članice predloži naslednje: (a) veljavno
potno listino; (b) dokaz o
zdravstvenem zavarovanju za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani
državljani zadevne države članice; (c)
dokaz, da je bil sprejet v visokošolski zavod ali subjekt gostitelj, ki ponuja
usposabljanje; (d)
dokazilo o zadostnih sredstvih za kritje njegovih življenjskih stroškov med
bivanjem, stroškov študija in povratka. 3. Za mobilnost
študentov in pripravnikov iz prve države članice v drugo državo
članico organi druge države članice o svoji odločitvi obvestijo
organe prve države članice. Uporabljajo se postopki sodelovanja iz
člena 32. 4. Državljanu tretje
države, ki je bil sprejet kot študent, se lahko dovolijo premestitve v drugo
državo članico, ki presegajo šest mesecev, in sicer pod istimi pogoji, kot
se uporabljajo za mobilnost za obdobje, daljše od treh mesecev in krajše od
šest mesecev. Če države članice zahtevajo novo vlogo za izdajo
dovoljenja za izvajanje mobilnosti za obdobje, daljše od šestih mesecev, se
takšno dovoljenje izda v skladu s členom 29. 5. Države
članice ne zahtevajo od študentov, naj zapustijo njihovo ozemlje, da bi
lahko vložili vloge za izdajo dovoljenj za mobilnost med državami
članicami. Člen 27 Pravice raziskovalcev in študentov, zajetih v programih Unije, ki
vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti 1. Države
članice državljanom tretjih držav, ki so bili sprejeti kot raziskovalci
ali študenti v skladu s to direktivo in so zajeti v programih Unije, ki
vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, izdajo dovoljenje za celotno
obdobje njihovega bivanja v zadevnih državah članicah: (a) če je pred
vstopom v prvo državo članico znan celoten seznam držav članic, v
katere namerava iti raziskovalec ali študent; (b) v primeru
študentov, če lahko prosilec predloži dokazilo, da je bil za namene študija
sprejet v zadevni visokošolski zavod. 2. Dovoljenje izda
prva država članica, v kateri prebiva raziskovalec ali študent. 3. Če pred
vstopom v prvo državo članico ni znan celoten seznam držav članic: (a) se za
raziskovalce uporabljajo pogoji, kot so navedeni v členu 26, za bivanje v
drugi državi članici za obdobje največ šestih mesecev; (b) se za študente
uporabljajo pogoji, kot so navedeni v členu 26, za bivanje v drugi državi
članici za obdobje med tremi in šestimi meseci. Člen 28 Prebivanje v drugi državi članici za družinske
člane 1. Če se
raziskovalec preseli v drugo državo članico v skladu s členoma 26 in
27 ter si je že ustvaril družino v prvi državi članici, imajo člani
njegove družine pravico, da ga spremljajo ali se mu pridružijo. 2. Najpozneje en
mesec po vstopu na ozemlje druge države članice zadevni družinski
član ali raziskovalec v skladu z nacionalno zakonodajo pri pristojnih
organih navedene države članice vloži vlogo za izdajo dovoljenja za
prebivanje družinskega člana. Če veljavnost
dovoljenja za prebivanje družinskega člana, ki ga je izdala prva država
članica, med postopkom poteče ali imetniku ne omogoča več
zakonitega prebivanja na ozemlju druge države članice, države članice
osebi dovolijo, da ostane na njihovem ozemlju, po potrebi z izdajo
začasnega nacionalnega dovoljenja za prebivanje ali enakovrednega
dovoljenja, ki prosilcu omogoča, da še naprej zakonito biva na njihovem
ozemlju z raziskovalcem, dokler pristojni organi druge države članice ne
sprejmejo odločitve o vlogi. 3. Druga država
članica lahko od zadevnega družinskega člana zahteva, da vlogi za
izdajo dovoljenja za prebivanje priloži: (a) svoje dovoljenje
za prebivanje v prvi državi članici in veljavno potno listino ali overjene
kopije teh dokumentov ter vizum, če se ta zahteva; (b) dokazilo, da je
v prvi državi članici prebival kot družinski član raziskovalca; (c) dokazilo, da ima
sklenjeno zdravstveno zavarovanje, ki krije vsa tveganja v drugi državi
članici, ali da ima raziskovalec sklenjeno takšno zavarovanje zanj. 4. Druga država
članica lahko od raziskovalca zahteva predložitev dokazil o tem, da ima
imetnik: (a) nastanitev, ki
se šteje kot normalna za primerljivo družino v isti regiji in ki ustreza
splošnim zdravstvenim in varnostnim merilom zadevne države članice; (b) stalna in redna
sredstva, ki zadoščajo za vzdrževanje njega in njegovih družinskih
članov, ne da bi potreboval socialno pomoč zadevne države
članice. Države članice
ta sredstva ocenijo glede na njihovo naravo in rednost ter lahko upoštevajo
raven minimalnih nacionalnih plač in pokojnin ter število družinskih
članov. ê 2005/71/ES (prilagojeno) POGLAVJE
V POSTOPEK
IN PREGLEDNOST Člen 14 Vloge za dovolitev vstopa 1. Države članice določijo, ali mora
vlogo za dovoljenje za prebivanje predložiti raziskovalec ali zadevna
raziskovalna organizacija. 2. Vloga se obravnava in preuči, ko zadevni
državljan tretje države biva zunaj ozemlja države članice, v katero
želi vstopiti. 3. Države članice lahko v skladu
s svojo nacionalno zakonodajo predloženo vlogo sprejmejo tudi, če
je zadevni državljan tretje države že na njihovem ozemlju. 4. Zadevna država članica nudi državljanu
tretje države, ki je predložil vlogo in ki izpolnjuje pogoje iz členov 6
in 7, vse potrebno za pridobitev zahtevanih vizumov. Člen 15 Postopkovna jamstva 1. Pristojni organi držav članic sprejmejo
odločitev v zvezi s popolno vlogo v najkrajšem možnem času in,
če je to primerno, omogočijo pospešene postopke. 2. Če so podatki, predloženi v vlogi,
pomanjkljivi, se lahko obravnava vloge začasno ustavi, pristojni organi
pa prosilca obvestijo, da mora predložiti dodatne podatke, ki jih ti
potrebujejo. 3. O vsaki odločitvi o zavrnitvi vloge za
dovoljenje za prebivanje se zadevni državljan tretje države uradno obvesti v
skladu s postopki obveščanja skladno z ustrezno nacionalno zakonodajo.
Uradno obvestilo navaja morebitna razpoložljiva pravna sredstva in rok za
ukrepanje. 4. Če je vloga zavrnjena ali je dovoljenje za
prebivanje, izdano na podlagi te direktive, odvzeto, ima zadevna oseba pravico do
pravnega varstva pri organih zadevne države članice. ê 2004/114/ES (prilagojeno) POGLAVJE V VII POSTOPEK IN PREGLEDNOST Člen 18 29 Jamstva v postopku Postopkovna
jamstva in preglednost 1. Odločitev o prošnji za pridobitev ali
podaljšanje dovoljenja za bivanje se sprejme in prosilec je o tem
obveščen v roku, ki ne ovira opravljanja ustreznega izobraževanja, s tem
da imajo pristojni organi dovolj časa za obravnavo njegove prošnje. ò novo 1. Pristojni organi
držav članic odločijo o popolni vlogi za izdajo dovoljenja in o tem
čim prej ter najpozneje v 60 dneh od datuma vložitve vloge, v primeru
raziskovalcev in študentov, ki so državljani tretjih držav in so zajeti v
programih Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, pa v 30
dneh od datuma vložitve vloge, uradno pisno obvestijo prosilca v skladu s
postopki obveščanja, določenimi v nacionalni zakonodaji zadevne
države članice. ê 2004/114/ES (prilagojeno) ð novo 2. Če so podatki v podporo vlogi
prošnji pomanjkljivi, se lahko obravnava prošnje začasno ustavi, pristojnie organi oblasti pa prosilca obvestijo, da mora predložiti dodatne podatke ð , in navedejo razumen rok za dopolnitev
vloge. Rok iz odstavka 1 ne teče, dokler organi ne prejmejo dodatnih
zahtevanih informacij ï. 3. Sklep o zavrnitvi vloge za izdajo dovoljenjae za bivanje se uradno sporoči zadevnemu državljanu tretje države v skladu s
postopki obveščanja po ustrezni nacionalni zakonodaji. Uradno obvestilo
vsebuje pravni pouk, Ö nacionalno
sodišče ali organ, pri katerem lahko zadevna oseba vloži pritožbo, Õ in roke. 4. Če je vloga
prošnja zavrnjena ali je dovoljenje za bivanje, izdano na podlagi te direktive, odvzeto, ima zadevna oseba pravico do
pravnega sredstva pred organi zadevne države članice. Člen 19 Skrajšan postopek
za izdajo dovoljenj za bivanje ali vizumov študentom in učencem Sporazum o
vzpostavitvi skrajšanega postopka za izdajo dovoljenj za bivanje in vizumov na
ime zadevnega državljana tretje države se lahko sklene med organom države
članice, ki je odgovoren za vstop in bivanje študentov ali učencev,
državljanov tretjih držav in visokošolsko ustanovo ali organizacijo, ki izvaja
programe študijskih izmenjav, katero zadevna
država članica priznava za ta namen z nacionalno zakonodajo ali upravno
prakso. ò novo Člen 30 Preglednost
in dostop do informacij Države članice
dajo na voljo informacije o pogojih vstopa in prebivanja za državljane tretjih
držav, ki spadajo na področje uporabe te direktive, vključno z
zahtevanimi najmanjšimi mesečnimi sredstvi, pravicami, vsemi pisnimi
dokazili, potrebnimi za vlogo, in veljavnimi pristojbinami. Države članice
dajo na voljo informacije o raziskovalnih organizacijah, odobrenih v skladu s
členom 8. ê 2004/114/ES ð novo Člen 20 31 Pristojbine Države članice lahko zahtevajo od
prosilcev plačilo pristojbin za obdelavoobravnavo vlog prošenj v skladu s to direktivo. ðZnesek takšnih pristojbin ne ogrozi
izpolnjevanja ciljev Direktive. ï ê 2005/71/ES (prilagojeno) POGLAVJE
VI KONČNE
DOLOČBE Člen 16 Poročila Komisija v rednih časovnih presledkih,
prvič pa najkasneje tri leta po začetku veljavnosti te direktive,
Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o uporabi te direktive
v državah članicah in predlaga kakršne koli potrebne spremembe. Člen 17 Prenos 1. Države članice sprejmejo zakone in druge
predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 12. oktobra
2007. Države članice se v sprejetih predpisih
sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni
objavi. Način sklicevanja določijo države članice. 2. Države članice predložijo Komisiji
besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na
področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 18 Prehodne določbe Z odstopanjem od določb iz poglavja III
države članice niso dolžne izdajati dovoljenj po tej direktivi
v obliki dovoljenja za prebivanje največ za obdobje dveh let po izteku
obdobja iz člena 17(1). Člen 19 Skupno potovalno območje Nobena določba te direktive ne vpliva na
pravico Irske, da ohranja ureditev v okviru skupnega potovalnega
območja iz Protokola, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in
k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti z Amsterdamsko
pogodbo, o uporabi nekaterih vidikov člena 14 Pogodbe
o ustanovitvi Evropske skupnosti za Združeno kraljestvo in Irsko. Člen 20 Začetek veljavnosti Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po
objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 21 Naslovniki Ta direktiva je naslovljena na države
članice. ê 2004/114/ES POGLAVJE VI VIII KONČNE DOLOČBE ò novo Člen 32 Kontaktne točke 1. Države
članice imenujejo kontaktne točke, pristojne za prejemanje in posredovanje
informacij, ki so potrebne za izvajanje členov 26 in 27. 2. Države
članice zagotovijo ustrezno sodelovanje pri izmenjavi informacij iz
odstavka 1. Člen 33 Statistični podatki Države članice
Komisiji vsako leto, prvič pa najpozneje do [ ], v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 Evropskega
parlamenta in Sveta[31] sporočijo statistične podatke o številu
državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izdano dovoljenje. Poleg tega in
kolikor je to mogoče, Komisiji sporočijo statistične podatke o
številu državljanov tretjih držav, katerih dovoljenja so bila podaljšana ali
odvzeta v prejšnjem koledarskem letu, pri čemer navedejo njihovo
državljanstvo. Na enak način ji sporočijo statistične podatke o
družinskih članih raziskovalcev, ki so bili sprejeti. Statistični
podatki iz odstavka 1 se nanašajo na referenčna obdobja enega koledarskega
leta in se sporočijo Komisiji v šestih mesecih od konca referenčnega
leta. Prvo referenčno leto je [...]. ê 2004/114/ES (prilagojeno) ð novo Člen 21 34 Poročanje Komisija ð oceni uporabo te direktive ter ï Evropskemu parlamentu in Svetu redno poroča, prvič
najkasneje do Ö [pet let po
datumu prenosa te direktive] Õ 12.
januarja 2010, o uporabi te direktive v
državah članicah in predlaga morebitne spremembe. Člen 22 Prenos Države članice sprejmejo zakone in druge
predpise potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 12. januarja
2007. O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih
predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi
uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. Člen 23 Prehodne določbe Z odstopanjem od določb iz poglavja III in za
obdobje največ dveh let po datumu iz člena 22, države članice
niso dolžne izdajati dovoljenj v skladu s to direktivo v obliki dovoljenj za
bivanje. Člen 24 Roki Brez poseganja v drugi pododbesedilo člena
4(2) Direktive 2003/109/ES, države članice niso dolžne upoštevati obdobje
bivanja študentov, učencev, ki sodelujejo v programu izmenjave,
neplačanih pripravnikov in prostovoljcev na njihovem ozemlju pri podelitvi
dodatnih pravic zadevnim državljanom tretjih držav po nacionalni zakonodaji. Člen 25 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po
objavi v Uradnem listu Evropske unije. ê Člen
35 Prenos 1. Države članice sprejmejo zakone in
druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [dve
leti po začetku veljavnosti]. Besedilo teh predpisov takoj sporočijo
Komisiji. Države članice se v sprejetih predpisih
sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni
objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v veljavnih zakonih in drugih
predpisih sklicevanja na direktivi, razveljavljeni s to direktivo, razlagajo
kot sklicevanja na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave
določijo države članice. 2. Države članice predložijo Komisiji
besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju,
ki ga ureja ta direktiva. Člen 36 Razveljavitev Direktivi 2005/71/ES in 2004/114/ES se
razveljavita z učinkom od [dan po datumu, določenem v prvem
pododstavku člena 35(1) te direktive], brez poseganja v obveznosti
držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, ki so
določeni v delu B Priloge I. Sklicevanja na razveljavljeni direktivi se
razlagajo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko
tabelo iz Priloge II. Člen
37 Začetek veljavnosti Ta direktiva začne veljati dvajseti dan
po objavi v Uradnem listu Evropske unije. ê 2004/114/ES (prilagojeno) Člen 26 38 Naslovniki Ta direktiva je
naslovljena na države članice v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske
skupnosti Ö Pogodbama Õ . V Bruslju, Za Evropski parlament Za
Svet Predsednik Predsednik é PRILOGA I Del A Razveljavljena direktiva in seznam
njenih naknadnih sprememb
(kakor je navedeno v členu 37) Direktiva 2004/114/ES Sveta || (UL L 375, 23.12.2004, str. 12) || || Direktiva 2005/71/ES Sveta || (UL L 289, 3.11.2005, str. 15) Del B Seznam rokov za prenos v nacionalno
zakonodajo [in začetek uporabe]
(kakor je navedeno v členu 36) Direktiva || Rok za prenos || Datum začetka uporabe 2004/114/ES 2005/71/ES || 12.1.2007 12.10.2007 || _____________ PRILOGA II Korelacijska tabela Direktiva 2004/114/ES || Direktiva 2005/71/ES || Ta direktiva Člen 1(a) || || Člen 1(a) Člen 1(b) || || - - || || Člen 1(b) in (c) Člen 2 uvodno besedilo || || Člen 3 uvodno besedilo Člen 2(a) || || Člen 3(a) Člen 2(b) || || Člen 3(c) Člen 2(c) || || Člen 3(d) Člen 2(d) || || Člen 3(e) - || || Člen 3(f) in (g) Člen 2(e) || || Člen 3(l) Člen 2(f) || || Člen 3(h) Člen 2(g) || || - - || || Člen 3(i) - || || Člen 3(m) do (s) Člen 3(1) || || Člen 2(1) Člen 3(2) || || Člen 2(2) (a) do (e) - || || Člen 2(2) (f) in (g) Člen 4 || || Člen 4 Člen 5 || || Člen 5(1) - || || Člen 5(2) Člen 6(1) || || Člen 6(a) do (e) - || || Člen 6(f) Člen 6(2) || || - - || || Člen 7 Člen 7(1) uvodno besedilo || || Člen 10(1) uvodno besedilo Člen 7(1) (a) || || Člen 10(1)(a) Člen 7(1)(b) in (c) || || - Člen 7(1)(d) || || Člen 10(1)(b) Člen 7(2) || || Člen 10(2) - || || Člen 10(3) Člen 8 || || - - || || Člen 11 Člen 9(1) in (2) || || Člen 12(1) in (2) Člen 10 uvodno besedilo || || Člen 13(1) uvodno besedilo Člen 10(a) || || Člen 13(1)(a) Člen 10(b) in (c) || || - - || || Člen 12(1)(b) - || || Člen 12(2) Člen 11 uvodno besedilo || || Člen 14(1) uvodno besedilo Člen 11(a) || || - Člen 11(b) || || Člen 13(1)(a) Člen 11(c) || || Člen 13(1)(b) Člen 11(d) || || Člen 13(1)(c) Členi 12 do 15 || || - - || || Členi 14, 15 in 16 Člen 16(1) || || Člen 20(1) uvodno besedilo - || || Člen 20(1)(a) do (c) Člen 16(2) || || Člen 20(2) - || || Člen 21 Člen 17(1) prvi pododstavek || || Člen 23(1) Člen 17(1) drugi pododstavek || || Člen 23(2) Člen 17(2) || || Člen 23(3) Člen 17(3) || || - Člen 17(4) || || Člen 23(4) - || || Členi 15, 24, 25, 27 - || || Člen 17 Člen 18(1) || || - - || || Člen 29 (1) Člen 18(2), (3) in (4) || || Člen 29(2), (3) in (4) Člen 19 || || - - || || Člen 30 Člen 20 || || Člen 31 - || || Člena 32 in 33 Člen 21 || || Člen 34 Členi 22 do 25 || || - - || || Členi 35, 36 in 37 Člen 26 || || Člen 38 - || || Prilogi I in II || Člen 1 || - || Člen 2 uvodno besedilo || - || Člen 2(a) || Člen 3(a) || Člen 2(b) || Člen 3(i) || Člen 2(c) || Člen 3(k) || Člen 2(d) || Člen 3(b) || Člen 2(e) || - || Člena 3 in 4 || - || Člen 5 || Člen 8 || Člen 6(1) || Člen 9(1) || - || Člen 9(1)(a) do (f) || Člen 6(2)(a) || Člen 9(2)(a) || Člen 6(2)(a), (b) in (c) || - || Člen 6(3), (4) in (5) || Člen 9(3), (4) in (5) || Člen 7 || - || Člen 8 || Člen 16(1) || Člen 9 || - || Člen 10(1) || Člen 19(2)(a) || - || Člen 19(2)(b) || Člen 10(2) || - || Člen 11(1) in (2) || Člen 22 || Člen 12 uvodno besedilo || - || Člen 12(a) || - || Člen 12(b) || - || Člen 12(c) || Člen 21(1) || Člen 12(d) || - || Člen 12(e) || - || - || Člen 21(2) || Člen 13(1) || Člen 26(1) || Člen 13(2) || Člen 26(1) || Člen 13(3) in (5) || Člen 26(1) || Člen 13(4) || - || - || Člen 26(2), (3) in (4) || Členi 14 do 21 || - [1] COM(2011) 901 final; COM(2011) 587 final. [2] UL L 289, 3.11.2005,
str. 15. [3] UL L 375, 23.12.2004,
str. 12. [4] UL C 274, 19.9.1996, str. 3–6. [5] UL L 289, 3.11.2005,
str. 23. [6] http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/068.htm [7] Potekala so posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o
sedanjem zakonodajnem okviru za študente in raziskovalce, zlasti o težavah, ki
vplivajo na sprejem in mobilnost zadevnih državljanov tretjih držav, na
morebitne možnosti izboljšav ter na morebitne spremembe Direktive. [8] http://emn.intrasoft-intl.com/ Glej pod:
EMN Outputs / EMN Ad-Hoc Queries / Students. [9] Usmerjevalni odbor Evropske mreže za migracije je izbral
temo Priseljevanje mednarodnih študentov v EU kot glavno študijo za
delovni program 2012. Namen študije je zagotoviti pregled politik
priseljevanja, ki jih izvajajo države članice EU in Norveška glede
mednarodnih študentov, da se oblikovalcem politik in izvajalcem pomaga
doseči ravnovesje med dejavnim privabljanjem mednarodnih študentov v EU za
študijske namene in preprečevanjem zlorabe mednarodnih študentskih poti za
migracije. [10] http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=Immigration2012.
Posvetovanje se je zaključilo 23. avgusta 2012. [11] http://ec.europa.eu/research/consultations/era/consultation_en.htm
[12] http://eacea.ec.europa.eu/erasmus_mundus/events/visas-students/ema_visa_survey_16112011.pdf
[13] Direktiva 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne
13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za
državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice
ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v
državi članici (UL L 343, 23.12.2011). [14] Zadeva C-508/10, sodba z dne 26. aprila 2012. [15] COM(2012) 795. [16] Zadeva C-508/10, sodba z dne 26. aprila 2012. [17] UL L 375, 23.12.2004, str. 12. [18] UL L 289, 03.11.2005, str. 15. [19] COM(2011) 587 final in COM(2011) 901 final. [20] UL L 251, 3.10.2003, str. 12. [21] COM(2011) 567 final. [22] Skupna izjava evropskih ministrov za
izobraževanje z dne 19. junija 1999. [23] Svet Evrope: Evropski sporazum o
zaposlitvi au pair, člen 8. [24] UL L 343, 23.12.2011, str. 1. [25] UL L 157, 15.6.2002, str. 1. [26] UL L 157,
15.6.2002, str. 1. [27] Sklep
Evropskega parlamenta in Sveta št. 1513/2002/ES z dne 27. junija
2002 o Šestem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskovanje,
tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ki prispeva k vzpostavitvi
Evropskega raziskovalnega prostora in inovacijam (2002 do 2006) (UL L 232,
29.8.2002, str. 1), Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004,
str. 7). [28] UL L 375,
23.12.2004, str. 12. [29] Glej stran 26 tega
Uradnega lista. [30] UL L 16, 23.1.2004, str. 44. [31] UL L 199, 31.7.2007, str. 23.