Priporočilo PRIPOROČILO SVETA za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Nizozemskem /* COM/2013/0392 final - 2013/ () */
Priporočilo PRIPOROČILO SVETA za odpravo čezmernega
javnofinančnega primanjkljaja na Nizozemskem SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(7) Pogodbe, ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s
členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države
članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. (2) Pakt za stabilnost in rast
temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za
stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju
delovnih mest. (3) Svet je
2. decembra 2009 v skladu s členom 126(6) PDEU
sklenil, da na Nizozemskem obstaja čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s
členom 126(7) PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES)
št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi
izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[1] izdal
priporočilo za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do
leta 2013[2].
Da bi lahko nizozemski organi verodostojno in trajnostno znižali
javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP, jim je bilo
priporočeno, naj v letu 2010 izvedejo fiskalne ukrepe v skladu z
načrtom iz proračuna za leto 2010, ter s konsolidacijo, ki naj
bi se začela leta 2011, odpravijo čezmerni primanjkljaj do
leta 2013. Za ta namen jim je bilo priporočeno, naj v obdobju
2011–2013 zagotovijo povprečno letno fiskalno konsolidacijo v višini
0,75 % BDP, določijo ukrepe, potrebne za odpravo čezmernega
primanjkljaja do leta 2013, če to omogočajo ciklični pogoji,
ter pospešijo zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske in
proračunske razmere izkažejo za boljše od tedanjih pričakovanj. Svet
je za sprejetje ustreznih ukrepov določil rok 2. junij 2010. (4) Komisija je
15. junija 2010 sklenila, da je Nizozemska na podlagi napovedi služb
Komisije iz pomladi 2010 sprejela učinkovite ukrepe v skladu s
priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009 za zmanjšanje
javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost
3 % BDP, in menila, da zato takrat nadaljnje ukrepanje v postopku v
zvezi s čezmernim primanjkljajem ni bilo potrebno. (5) V skladu s
členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 se lahko Svet na
priporočilo Komisije odloči sprejeti revidirano priporočilo na
podlagi člena 126(7) PDEU, če so bili sprejeti učinkoviti ukrepi
in če po sprejetju priporočila nastopijo nepričakovani neugodni
gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.
Pojav nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi
negativnimi posledicami za proračun se oceni glede na gospodarske
napovedi, na katerih temelji priporočilo Sveta. (6) V skladu s
členom 126(7) PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES)
št. 1467/97 mora Svet na zadevno državo članico nasloviti
priporočila z namenom odprave čezmernega primanjkljaja v
določenem roku. V priporočilu mora biti določen rok največ
šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti
učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi
moral Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja
zahtevati, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi
napovedi, na kateri temelji priporočilo, skladni z minimalnim letnim
izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenim saldom brez
enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer se za referenčno
merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP. (7) V skladu z napovedjo služb
Komisije iz jeseni 2009, na kateri je temeljilo priporočilo Sveta na
podlagi člena 126(7) PDEU z dne 2. decembra 2009, naj
bi se nizozemsko gospodarstvo v letu 2009 zmanjšalo za 4,5 %, v
letih 2010 in 2011 pa naj bi se zmerno izboljšalo s povečanjem
rasti BDP v višini 0,25 % oziroma 1,5 %. Leti 2012 in 2013
sta bili zunaj časovnega obdobja, zajetega v navedeni napovedi, vendar je
bila v skladu s predpostavko postopne odprave obsežne negativne proizvodne
vrzeli do leta 2015 za leti 2012 in 2013 pričakovana višja rast
kot v letu 2011. Rast BDP se je v letu 2009 zmanjšala za
3,7 %, kar je manj, kot je bilo pričakovano na podlagi napovedi služb
Komisije iz jeseni 2009. Leta 2010 se je gospodarska rast zaradi
izvoza povečala na 1,6 %, a se je leta 2011 upočasnila na
1 %, leta 2012 pa je nizozemsko gospodarstvo znova zdrsnilo v
recesijo. Nizozemska je imela leta 2011 negativno stopnjo četrtletne
rasti v vseh četrtletjih razen prvega in leta 2012 se je nizozemsko
gospodarstvo zmanjšalo za 1 %. V prvi polovici leta je bila rast po
posameznih četrtletjih rahlo pozitivna, vendar je nato strmo padla.
Splošna rast BDP se je izkazala za znatno nižjo, kot bi bilo mogoče
pričakovati na podlagi običajnega vzorca cikličnega izboljšanja,
in znatno zmanjšanje gospodarstva je negativno vplivalo na zaposlovanje.
Povečala se je brezposelnost, rast realnih plač je postala negativna,
domače povpraševanje pa se je zmanjšalo. (8) Po napovedi služb Komisije iz
pomladi 2013 naj bi se realni BDP leta 2013 še naprej zniževal,
in sicer za 0,8 %, vendar naj bi rast od druge polovice leta postopoma
znova postala pozitivna. Tržni razvoj naj bi predvidoma pripomogel k
izboljšanju, medtem ko ostajajo napovedi za domače povpraševanje negativne
tudi za celotno leto 2013. Negotovost v zvezi s splošnimi gospodarskimi
obeti, izvajanjem predlogov reform in morebitnimi dodatnimi ukrepi za
konsolidacijo še dodatno omejuje domače povpraševanje. Izvoz in uvoz naj
bi se leta 2014 predvidoma pospešila, domače povpraševanje pa naj bi
se začelo postopoma povečevati in naj bi doseglo šibko izboljšanje z
0,9-odstotno rastjo realnega BDP. (9) Nizozemska se je
odločila, da bo fiskalno prilagoditev prestavila na leto 2011. Ta
pristop je bil leta 2009 odobren s priporočilom Sveta, v katerem je
bilo izrecno priporočeno izvajanje proračuna za leto 2010,
medtem ko naj bi se konsolidacija začela šele leta 2011. Nizozemska
se je odzvala z oblikovanjem večletnega svežnja ukrepov, ki so temeljili
predvsem na odhodkih, za obdobje 2011–2015. Ukrepi do leta 2013 se večinoma
izvajajo po načrtih. Po nekoliko višjem dvigu realnega BDP v
letih 2009 in 2010 v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz
jeseni 2009, na kateri temelji revidirano poročilo v zvezi s
čezmernim primanjkljajem, se je gospodarska uspešnost na Nizozemskem od
leta 2011 znatno poslabšala. Posledično se je podobno zgodilo tudi na
področju javnih financ, kjer so bili proračunski cilji do
vključno leta 2011 sprva preseženi. Leta 2011 je
javnofinančni primanjkljaj dosegel 4,5 % BDP in se nato v
letu 2012 izboljšal na –4,1 % BDP. Ob upoštevanju vzrokov za
primanjkljaj so prihodke države najbolj prizadela nihanja gospodarske rasti.
Začetno izboljšanje po finančni krizi, ko je bil razvoj dogodkov v
gospodarstvu leta 2010 in v prvem delu leta 2011 boljši od
pričakovanega, je sprva precej okrepilo področje prihodkov. Vendar
nato prihodki zlasti v drugi polovici leta 2011 in leta 2012 niso
več dosegali pričakovanih vrednosti, kar je bila posledica negotove
rasti. Pričakuje se, da se bo ta negativni vzorec še ponavljal, zaradi
česar so obeti v zvezi s primanjkljajem precej slabi. Splošni trendi
kažejo ciklično občutljivost prihodkov, ki je značilna za
Nizozemsko. (10) V skladu z napovedjo služb
Komisije iz pomladi 2013 naj bi se javnofinančni primanjkljaj
leta 2013 dodatno izboljšal na 3,6 % BDP zaradi obsežnih ukrepov
za konsolidacijo zlasti v zvezi s prihodki, tj. dviga stopnje DDV in
povišanja trošarin, medtem ko bosta na področju odhodkov h konsolidaciji
pripomogla zamrznitev plač javnih uslužbencev in neindeksiranje
dohodninske lestvice. Poleg tega bodo na primanjkljaj leta 2013 vplivale
tudi pomembne enkratne operacije[3].
Učinka prodaje licenc za mobilno telefonijo četrte generacije in
nacionalizacije družbe SNS Reaal (za leto 2013) se večinoma
izničita. Vendar enkratne operacije na splošno zmanjšujejo primanjkljaj za
približno 0,2 % BDP, zlasti operacije, povezane s plačili
dividend iz banke De Nederlandsche Bank in ponovno uvedbo državnih
prispevkov za povečanje pristanišča s strani družbe Havenbedrijf
Rotterdam. Ukrepi, ki so bili določeni in dogovorjeni ter so del
večletnih fiskalnih napovedi, zajemajo podaljšanje varčevanja v
letu 2014. Poleg tega bodo pozitivne enkratne operacije, povezane s
plačili dividend iz banke De Nederlandsche Bank in kriznimi
dajatvami bank, vplivale na zmanjšanje nominalnega primanjkljaja. Ker naj bi
bili prihodki zaradi počasnega izboljšanja še naprej upočasnjeni, naj
bi se javnofinančni primanjkljaj v letu 2014 po napovedih ustalil na
3,6 % BDP. Napoved služb Komisije iz pomladi 2013 ne
vključuje dodatnega konsolidacijskega svežnja za leto 2014, ki ga je
vlada predlagala marca 2013, a je predlog nato začasno umaknila
zaradi sporazuma, ki ga je aprila 2013 sklenila s socialnimi partnerji. (11) S fiskalnimi obeti za
leto 2014 in naslednja leta so povezana nezanemarljiva tveganja za
izvajanje. Pri ukrepih iz koalicijskega sporazuma so ta tveganja povezana
predvsem s predvidenim povečanjem učinkovitosti z decentralizacijo
občinskih nalog. Na nizozemskem so se koalicijski sporazumi običajno
izvajali skoraj povsem brez sprememb. V zadnjem času pa je bilo več
primerov znatnih sprememb, ki so bile uvedene npr. po ponovnem ovrednotenju
prvotnih načrtov koalicijskih partnerjev ali po sprejetju sporazuma s
socialnimi partnerji. Napoved za nominalni primanjkljaj za leto 2014
vsekakor kaže potrebo po večjih dodatnih ukrepih, ki bi v letu 2014
omogočili zmanjšanje nominalnega primanjkljaja pod 3 % BDP. (12) V skladu s posodobljeno
napovedjo služb Komisije iz pomladi 2013 naj bi se strukturni saldo v
prilagoditvenem obdobju 2010–2013 izboljšal za povprečno približno
0,7 % BDP na leto, nato pa naj bi se v letu 2014 znova poslabšal
za približno 0,3 odstotne točke. Na podlagi napovedi iz
pomladi 2013 bi bila povprečna fiskalna konsolidacija v obdobju
2011–2013 tako blizu zahtevanega 0,75 % BDP. Pri popravku navzdol zaradi
znatnega znižanja potencialne rasti proizvodnje po izdanem poročilu v
zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2009 in zaradi učinka
sprememb na sestavo gospodarske rasti na podlagi prihodkov povprečna letna
strukturna konsolidacija (1,1 % BDP) v obdobju 2011–2013 znatno
presega priporočeno povprečno letno fiskalno konsolidacijo
(0,75 % BDP), ki se zahteva v skladu s priporočilom Sveta v
zvezi s čezmernim primanjkljajem. Zato se lahko šteje, da je Nizozemska
sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta. Skupna
fiskalna konsolidacija za obdobje 2011–2013 znaša po izračunu od
spodaj navzgor 4 % BDP ali približno 1,3 % BDP na leto ter
je približno enako razporejena med ukrepe na ravni prihodkov in ukrepe na ravni
odhodkov. Ocena ukrepov fiskalne konsolidacije, sprejetih v
obdobju 2010–2013, po pristopu od spodaj navzgor tako potrjuje sklep, da
je Nizozemska sprejela učinkovite ukrepe. (13) Dinamika dolga na Nizozemskem
je neugodna. Večje vladne operacije za podporo nizozemskim bankam so bile
leta 2008 ključni dejavnik pri povečanju deleža javnega dolga s
45,3 % BDP leta 2007 na 58,5 %. V obdobju 2008–2012 se
je postopoma povečeval in leta 2012 dosegel 71,2 %. Na podlagi
napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 naj bi se delež javnega dolga še
naprej povečeval in leta 2013 dosegel 74,6 % BDP,
leta 2014 pa 75,8 % BDP. To je predvsem posledica stalnih nominalnih
primanjkljajev v povezavi z nizko nominalno rastjo BDP, medtem ko
operacije evropskega instrumenta za finančno stabilnost in EMS
relativno malo vplivajo na izboljšanje javnega dolga. Povečanje
pričakovanega deleža bruto dolga za leto 2013 vključuje
operacije, ki povečujejo dolg, v višini približno 1 % BDP, ki so
povezane z nacionalizacijo družbe SNS Reaal v začetku
leta 2013 (poleg ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, v višini
približno 0,6 % BDP). (14) V skladu s pravili iz Pakta za
stabilnost in rast in ob upoštevanju vseh teh dejavnikov, zlasti znatnega
poslabšanja proračunskega stanja zaradi šibkejšega splošnega stanja
gospodarstva v primerjavi s stanjem, na katerem je temeljilo prvotno priporočilo
Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU, se zdi, da je novi rok za
zmanjšanje čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem do leta 2014
upravičen. (15) Zaradi velikih negotovosti v
zvezi z gospodarskim in proračunskim razvojem je treba priporočeni
proračunski cilj za zadnje leto v obdobju zmanjševanja primanjkljaja
določiti na raven, ki je opazno nižja od referenčne vrednosti, da se
zagotovi učinkovito in trajno doseganje zmanjševanja primanjkljaja v
zahtevanem roku. (16) Zagotovitev dodatnega leta za
zmanjšanje čezmernega primanjkljaja bi bila sorazmerna z vmesnimi cilji za
nominalni primanjkljaj v višini 3,6 % BDP za leto 2013 in
2,8 % BDP za leto 2014. Izboljšanje strukturnega
proračunskega salda, ki ga pomenijo ti cilji, znaša 0,6 % BDP za
leto 2013 in 0,7 % BDP za leto 2014. Da bi lahko nizozemski
organi dosegli zgornje strukturne cilje, bi morali skupno zagotoviti doseganje
predvidene fiskalne konsolidacije leta 2013 in leta 2014 poleg
ukrepov, ki so že vključeni v izhodiščni scenarij, sprejeti dodatne
ukrepe za konsolidacijo v višini vsaj 1 % BDP. Pri teh ciljih je bila
upoštevana potreba po nadomestitvi negativnih sekundarnih učinkov fiskalne
konsolidacije na javne finance z učinkom na rast BDP. (17) Poročilo Evropske
komisije o fiskalni vzdržnosti iz leta 2012 kaže, da Nizozemske
kratkoročno ne ogroža tveganje fiskalnega pretresa. Državo srednje- do
dolgoročno ogroža srednje tveganje vzdržnosti. Čeprav je bila
pokojninska reforma leta 2013 pomemben pozitiven korak, so potrebni
dodatni ukrepi za popolno ponovno vzpostavitev dolgoročne vzdržnosti
javnih financ, zlasti ukrepi, povezani z omejevanjem odhodkov za dolgotrajno
oskrbo. (18) Nizozemska izpolnjuje pogoje
za podaljšanje roka za odpravo čezmernega javnofinančnega
primanjkljaja iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 o
pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem – SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO: (1)
Nizozemska bi morala najpozneje do leta 2014
odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj. (2)
Nizozemska bi morala doseči nominalni ciljni primanjkljaj
v višini 3,6 % BDP za leto 2013 in 2,8 % BDP za
leto 2014, kar je skladno z izboljšavami strukturnega salda v višini
0,6 % BDP oziroma 0,7 % BDP na podlagi posodobljene
napovedi služb Komisije iz pomladi 2013. (3)
Nizozemska bi morala izvajati večletne ukrepe,
ki so že bili sprejeti s proračunom za leto 2013, in biti obenem
pripravljena, da jih, če bi se njihovi rezultati izkazali za slabše od
pričakovanih, nadomesti z izvajanjem dodatnih ukrepov, potrebnih za odpravo
čezmernega primanjkljaja v letu 2014. Svet je določil rok
[1. oktober], do katerega mora Nizozemska sprejeti učinkovite ukrepe
ter v skladu s členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97
podrobno poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego
ciljev. Poleg tega mora Nizozemska za zagotovitev
uspešnosti strategije fiskalne konsolidacije podpreti fiskalno konsolidacijo s
celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili Sveta,
naslovljenimi na Nizozemsko v okviru evropskega semestra, zlasti s tistimi, ki
zadevajo preventivni del postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. To priporočilo je naslovljeno na
Kraljevino Nizozemsko. V Bruslju, Za
Svet Predsednik [1] UL L 209,
2.8.1997, str. 6. [2] Vsi
dokumenti glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem Nizozemske so
na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/netherlands_en.htm. [3] Ta
razlaga razvrstitve operacij ne prejudicira uradne ocene Eurostata.