Predlog UREDBA SVETA o statutu evropske fundacije (FE) /* COM/2012/035 final - 2012/0022 (APP) */
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
1.
OZADJE PREDLOGA
1.1. Splošno ozadje Fundacije imajo pomembno vlogo v EU, zlasti v
civilni družbi. Z različnimi dejavnostmi, ki jih opravljajo na številnih
področjih, prispevajo k temeljnim vrednotam in ciljem Unije, kot so spoštovanje
človekovih pravic, zaščita manjšin, zaposlovanje in družbeni
napredek, varstvo in izboljšanje okolja ali spodbujanje znanstvenega in
tehnološkega napredka. V zvezi s tem znatno prispevajo k uresničevanju
ambicioznih ciljev strategije Evropa 2020 glede pametne, trajnostne in
vključujoče rasti[1].
Krepijo in spodbujajo tudi dejavnejše sodelovanje državljanov in civilne družbe
v evropskem projektu. Kljub temu se pri opravljanju svojih dejavnosti
srečujejo z različnimi ovirami po vsej EU. V sporočilu o Aktu za enotni trg[2], sprejetem aprila 2011, je
izpostavljeno, da je treba odpraviti razdrobljenost trga in druge ovire, ki
preprečujejo pretok storitev, inovacij in kreativnosti, da se zagotovita
rast in zaposlovanje ter spodbudi konkurenčnost. Poudarjeno je, da je
treba okrepiti zaupanje državljanov v enotni trg in zagotoviti, da bodo imeli
koristi od njegovih prednosti. V zvezi s prispevanjem fundacij k socialnemu
gospodarstvu in financiranju inovativnih pobud v korist javnosti Akt o enotnem
trgu določa, da je treba sprejeti ukrepe za odpravo ovir, s katerimi se
srečujejo fundacije pri čezmejnem opravljanju dejavnosti. Takšen
poziv vključuje tudi Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2010
„Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU“[3],
v katerem je poudarjeno, da je treba okrepiti evropsko razsežnost dejavnosti
fundacij, ki si prizadevajo za javno dobro, da se spodbudi ukrepanje
državljanov na ravni EU. Komisija je v sporočilu o pobudi za
socialno podjetništvo z dne 25. oktobra 2011[4] izpostavila tudi pomen razvoja
evropskih pravnih oblik za subjekte v sektorju socialnega gospodarstva (npr.
fundacije, zadruge ali vzajemne družbe). Cilj pobude za socialno podjetništvo
je podpreti razvoj podjetij, ki opravljajo zlasti dejavnosti s socialnim
učinkom, pri čemer njeni ukrepi obravnavajo tudi subjekte iz sektorja
socialnega gospodarstva (vključno s fundacijami), ki izpolnjujejo splošna
merila glede socialnega podjetja, določena v sporočilu, ter jim
zagotavljajo ugodnosti. Evropski parlament je v resoluciji o odzivu na
Akt o enotnem trgu Komisije pozval k ustreznemu pravnemu okviru za fundacije
(ter vzajemne družbe in združenja), v pisni izjavi št. 84/2010 iz marca
2011 je podprl uvedbo statuta za te pravne subjekte, v resolucijah iz
leta 2006 in leta 2009 pa je Komisijo pozval, naj si prizadeva za
uresničitev tega cilja[5].
Evropski ekonomsko-socialni odbor je statut podprl v mnenju na lastno pobudo[6] iz leta 2010, v katerem je
izrazil mnenje o tem, kako je treba takšen statut oblikovati, Odbor regij pa je
v Aktu o enotnem trgu[7]
podprl napoved Komisije o pobudi o fundacijah. 1.2. Razlogi za predlog in njegovi cilji Fundacije v EU ne morejo učinkovito
usmerjati sredstev na čezmejni ravni. Kadar se odločijo za
čezmejno opravljanje dejavnosti, morajo del zbranih sredstev nameniti za
pravno svetovanje in izpolnjevanje pravnih in upravnih zahtev, ki jih
določajo različne nacionalne zakonodaje. Ta pobuda določa novo evropsko pravno
obliko, katere namen je olajšati ustanavljanje in opravljanje dejavnosti
fundacij na enotnem trgu. Fundacijam bo omogočila učinkovitejše
čezmejno usmerjanje zasebnih sredstev v javnokoristne dejavnosti znotraj
EU. Na podlagi tega bo na primer zaradi nižjih stroškov za fundacije na voljo
več sredstev za dejavnosti v javnokoristne namene, kar bo pozitivno
vplivalo na javno dobro evropskih državljanov in na celotno gospodarstvo EU. Namen tega predloga ni na evropski ravni
obravnavati posebni položaj političnih fundacij, povezanih s
političnimi strankami. Za te fundacije po letu 2007 veljajo posebna
pravila na podlagi zakonodaje EU, zlasti v zvezi z njihovim dostopom do
financiranja EU (skupaj s političnimi strankami na evropski ravni)[8]. Komisija trenutno pregleduje
ta pravila in bo v letu 2012 sprejela zakonodajni predlog o njihovi spremembi[9].
2.
REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA
UČINKA
Komisija je pri pripravi tega predloga
upoštevala zlasti zunanje izvedensko mnenje in je v veliki meri sodelovala z
različnimi zainteresiranimi stranmi. Konzorcij, ki je vključeval inštitut Max
Planck za primerjalno in mednarodno zasebno pravo iz Hamburga ter Univerzo iz
Heidelberga (Center za socialne naložbe)[10],
je leta 2008 izvedel in objavil študijo izvedljivosti, s katero je bilo
ugotovljeno, da je statut evropske fundacije (z obravnavo davčnih vprašanj
ali brez nje) najustreznejša možnost politike za odpravo opredeljenih
problemov. Komisija je izvedla tudi javno posvetovanje o
priporočilih študije izvedljivosti, ki je potekalo od februarja do
maja 2009. Medtem ko so fundacije statut odločno podprle, nacionalni
organi in delno tudi poslovne organizacije niso bili tako prepričani, da
je takšna pravna oblika potrebna in izvedljiva. Z bolj splošnim posvetovanjem o
sporočilu k aktu za enotni trg, ki je potekalo v obdobju 2010–2011, je bil
velik interes za statut ugotovljen tudi v neprofitnem sektorju. Poleg tega je Komisija zbrala dodatne
informacije o dejanskih problemih, ugotovljenih v dvostranskih razpravah s
fundacijami, zlasti med Evropskim tednom fundacij, ki je potekal
junija 2010, in prek stikov z Evropskim centrom za fundacije (EFC). Komisija je na podlagi vprašalnika,
namenjenega nacionalnim organom, in naknadnih razprav v strokovni skupini za
pravo družb[11]
leta 2009, 2010 in 2011 zbrala tudi informacije o zadevni nacionalni
zakonodaji. Veliko držav članic je bilo glede potrebe po novih pravnih
oblikah, tudi za fundacije, zadržanih Komisija je pri pripravi predloga upoštevala
zgoraj navedene pripombe in pomisleke, pri čemer je upoštevala zlasti
analizo o potrebah fundacij in nacionalnih pravnih sistemih ter izbrala rešitve
(npr. glede področja uporabe pobude), v zvezi s katerimi bo glede na
različnost nacionalnih zakonodaj lažje doseči kompromis. Ocena učinka je izvedena na podlagi
podatkov, zbranih, kot je navedeno zgoraj. Kot splošni problem je bilo
ugotovljeno dejstvo, da so čezmejne dejavnosti fundacij zaradi
različnih nacionalnih civilnih in davčnih predpisov drage in
zapletene, zato je čezmejno usmerjanje sredstev v javnokoristne dejavnosti
prek fundacij zelo slabo izkoriščeno. Posebni ugotovljeni problemi so vključevali
negotovost glede priznavanja statusa javnokoristne fundacije v drugih državah
članicah, stroške čezmejnega združevanja in razdeljevanja sredstev
ter omejene čezmejne donacije. Obravnavane so bile naslednje možnosti: (1)
brez novega ukrepa politike na ravni EU; (2) informacijska kampanja in
prostovoljna listina o kakovosti, (3) statut evropske fundacije (z obravnavo
davčnih vprašanj ali brez nje) in (4) omejena uskladitev zakonodaje o
fundacijah. Možnost brez ukrepa politike bo
temeljila na obstoječih pobudah, vključno s primeri za ugotavljanje
kršitev in delom na davčnem področju, zagotavljanjem popolnega
izvajanja direktive o storitvah, nezakonodajnih pobudah na področju
raziskav in pobudah v sektorju fundacij za podporo čezmejnim donacijam. Možnost informacijske kampanje je
namenjena boljši seznanjenosti fundacij z njihovimi pravicami in obveznostmi,
ki jih imajo pri opravljanju čezmejnih dejavnosti v skladu z nacionalno
zakonodajo. Poleg tega bosta z listino o kakovosti, ki jo bodo fundacije
prostovoljno pripravile, in z njo povezanim „evropskim znakom kakovosti“, ki bo
lahko podeljen fundacijam, ki bodo izpolnjevale listino, zagotovljena kakovost
in zanesljivost dejavnosti fundacij. Možnost statuta evropske fundacije brez
obravnave davčnih vprašanj predlaga nadomestno
pravno obliko za fundacije; v skladu z njo ne bo potrebna sprememba
obstoječih nacionalnih oblik fundacij, pri čemer bi se uporabljal
prostovoljno. Statut bo za pridobitev statusa evropske fundacije določal
nekatere zahteve (npr. minimalni ustanovni kapital, javnokoristni nameni, kot
so dogovorjeni v večini držav članic). V skladu z možnostjo statuta evropske
fundacije z obravnavo davčnih vprašanj bodo poleg tega države
članice morale evropsko fundacijo obravnavati kot enakovredno domačim
javnokoristnim fundacijam in ji torej dodeliti enake davčne ugodnosti kot
navedenim domačim fundacijam. Enaka rešitev bo uporabljena tudi za
donatorje in upravičence evropske fundacije. Pri omejeni uskladitvi zakonodaje o
fundacijah bodo usklajene zahteve, ki jih morajo fundacije izpolnjevati za
registracijo in opravljanje dejavnosti v tujini, tj. zahteve glede dopustnih
namenov javnokoristne fundacije, minimalnega premoženja in registracije ter
nekaterih vidikov notranjega upravljanja. Države članice morajo fundacijam,
ki izpolnjujejo usklajena merila, dovoliti opravljanje dejavnosti na svojem
ozemlju, ne da bi določile kakršne koli dodatne zahteve. Obravnavani sta
bili tudi možnosti obsežnejše uskladitve nacionalne zakonodaje o fundacijah ter
uskladitve davčne obravnave fundacij in njihovih donatorjev. Analiza učinkov predlaganih možnosti je
pokazala, da je statut evropske fundacije s samodejno nediskriminacijsko
davčno obravnavo najbolj ustrezna možnost, ker bodo odpravljene
čezmejne ovire za fundacije in donatorje ter olajšano učinkovito
usmerjanje sredstev za javnokoristne dejavnosti.
3.
PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA
3.1.
Pravna podlaga
Pravna podlaga za
predlagano uredbo o statutu evropske fundacije je člen 352 PDEU, ki
zagotavlja ustrezno pravno podlago, kadar nobena druga določba iz Pogodbe
institucijam EU ne zagotavlja potrebnih pooblastil za sprejetje ukrepa. Člen 352 je izbrana pravna podlaga
za obstoječe evropske pravne oblike na področju prava družb, tj.
evropsko družbo, evropsko gospodarsko interesno združenje in evropsko zadrugo.
Evropsko sodišče je v sodbi o evropski zadrugi[12] potrdilo, da je
člen 352 pravilna pravna podlaga.
3.2.
Subsidiarnost in sorazmernost
Predlagani ukrep
je v celoti v skladu z načelom subsidiarnosti. Ukrep EU je
potreben, da se odpravijo sedanje nacionalne ovire in omejitve, s katerimi se
fundacije srečujejo pri opravljanju dejavnosti v EU. Na podlagi sedanjih
razmer je mogoče ugotoviti, da težava na nacionalni ravni ni ustrezno
obravnavana in da je zaradi njene čezmejne razsežnosti potreben skupni okvir
za večjo mobilnost fundacij.
Z ukrepanjem na ravni držav članic ne bo mogoče
na enotnem trgu doseči optimalnih rezultatov za državljane EU. Ta pobuda
fundacijam omogoča, da izberejo predlagano evropsko pravno obliko in si
tako olajšajo čezmejne dejavnosti. Predlagani ukrep je primeren in ne presega
okvirov, ki so potrebni za zadovoljivo uresničevanje zastavljenih ciljev,
zato je v skladu z načelom sorazmernosti. Njegov namen je poleg
nacionalnih oblik vzpostaviti novo pravno obliko, pri čemer ne spreminja
obstoječih različnih nacionalnih zakonodaj. Državam članicam
dopušča izbiro in možnost, da ohranijo in razvijejo nacionalne pravne
oblike. Kar zadeva obdavčitev, zakonodaja držav članic o davčni
obravnavi javnokoristnih fundacij (in njihovih donatorjev) ne bo
nadomeščena z novim sklopom usklajenih pravil, ampak se bodo
obstoječa pravila začela samodejno uporabljati za evropsko fundacijo
(in njene donatorje). Predlagani ukrep bo obravnaval najpomembnejše ovire, s
katerimi se fundacije srečujejo pri čezmejnem opravljanju dejavnosti,
ne da bi izčrpno določil vsa pravila za evropsko fundacijo ali uvedel
nov sklop davčnih predpisov.
3.3.
Izbira pravnega instrumenta
Uredba je
najustreznejši način za zagotovitev enotnosti statuta v vseh državah
članicah, ker je za evropsko pravno obliko potrebna enotna in neposredna
uporaba pravil v celotni EU.
4.
PODROBNA OBRAZLOŽITEV PREDLOGA
Poglavje I (Splošne določbe) vključuje vsebino, pravila, ki se uporabljajo za evropsko
fundacijo, in sklop opredelitev za zagotovitev jasnosti izrazov v Uredbi. Določa glavne značilnosti evropske
fundacije: evropska fundacija je javnokoristni subjekt s pravno osebnostjo ter
popolno pravno in poslovno sposobnostjo v vseh državah članicah EU; ima
čezmejno razsežnost v smislu dejavnosti ali zakonitega cilja opravljanja
dejavnosti v vsaj dveh državah članicah; njen ustanovni kapital znaša
najmanj 25 000 EUR. Evropska fundacija lahko opravlja gospodarske
dejavnosti, če dobiček uporabi za uresničevanje svojih
javnokoristnih namenov v skladu z Uredbo. Zaradi pravne varnosti je priložen
izčrpen seznam javnokoristnih namenov, ki so v večini držav
članic sprejeti v skladu s civilno in davčno zakonodajo. Poglavje II (Ustanovitev) določa načine ustanovitve evropske fundacije,
minimalno vsebino statuta in zahteve glede registracije. Kar zadeva ustanovitev, se lahko
evropska fundacija ustanovi iz nič (z oporočnim razpolaganjem,
notarsko listino ali pisno izjavo fizičnih in/ali pravnih oseb ali javnih
organov v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja), z združitvijo
javnokoristnih subjektov, zakonito ustanovljenih v eni ali več državah
članicah, ali preoblikovanjem nacionalnega javnokoristnega
subjekta, zakonito ustanovljenega v državi članici, v evropsko fundacijo. V tem poglavju je določen seznam dokumentov
in podatkov, ki jih je treba priložiti zahtevku za registracijo in jih
je treba razkriti. Da bi se olajšal postopek registracije, morajo v zvezi z
dokumenti in podatki o evropski fundaciji sodelovati tudi registracijski urad. Poglavje III (Organizacija evropske
fundacije) določa pravila glede upravnega odbora,
izvršnih direktorjev in nadzornega sveta, vključno z nasprotji interesov.
Za zagotovitev verodostojnosti in zanesljivosti mora evropska fundacija
uporabljati visoke standarde preglednosti in odgovornosti. Poglavje IV (Registrirani sedež in
njegov prenos). Evropska fundacija lahko prenese svoj
registrirani sedež v drugo državo članico, hkrati pa se ohranita njena
pravna osebnost in obstoj. Poglavje V
(Udeležba delavcev in prostovoljcev) vsebuje pravila o
obveščanju delavcev in prostovoljcev ter posvetovanju z njimi v skladu z
zakonodajo zadevnega prava EU. Predlog ne
vključuje pravil o sodelovanju delavcev v odboru, ker se sodelovanje na
ravni odbora v javnokoristnih subjektih izvaja v zelo malo državah
članicah. Poglavje VI
(Prenehanje evropske fundacije). Uredba omogoča
ponovno preoblikovanje evropske fundacije v javnokoristni subjekt, ki ga
ureja zakonodaja države članice, v kateri ima registrirani sedež, če
je preoblikovanje dopustno v skladu s statutom evropske fundacije.
Vključuje tudi pravila o likvidaciji za primere, v katerih je namen
evropske fundacije izpolnjen ali namena ni mogoče izpolniti, se je
obdobje, za katero je bila ustanovljena, izteklo ali nima več premoženja. Poglavje VII (Nadzor države
članice) zagotavlja pristojnim nacionalnim
nadzornim organom trdna pooblastila, da se jim omogoči učinkovit
nadzor dejavnosti javnokoristnih subjektov, za katere so odgovorni. Tako so na
primer pooblaščeni, da odobrijo spremembo namena evropske fundacije,
preiščejo zadeve evropske fundacije, izdajajo opozorila upravnemu odboru
in od njega zahtevajo, da upošteva statut evropske fundacije, Uredbo in
nacionalno zakonodajo, ki se uporablja, razrešijo člana odbora ali
predlagajo njegovo razrešitev sodišču ali likvidirajo evropsko fundacijo
ali predlagajo njeno likvidacijo sodišču. Nadzorni organi morajo tudi
medsebojno sodelovati in si izmenjavati informacije, vključena pa so tudi
pravila glede sodelovanja registracijskih uradov in nadzornih organov z davčnimi
organi. Poglavje VIII (Davčna obravnava).
Uredba predvideva, da se za evropsko fundacijo in
njene donatorje samodejno uporabljajo enake davčne ugodnosti, kot za
domače javnokoristne subjekte. Razlog za to je, da morajo države
članice obravnavati evropsko fundacijo kot enakovredno javnokoristnim
subjektom, ustanovljenim v skladu z zakonodajo zadevnih držav članic.
Donatorje in upravičence evropske fundacije je treba obravnavati v skladu
z istim načelom. Poglavje IX (Končne določbe) od držav članic zahteva, da določijo pravila o kaznih, ki se
uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe,
da se zagotovi njihovo izvajanje. Predlog vključuje klavzulo o pregledu.
5.
PRORAČUNSKE POSLEDICE
Predlog ne vpliva na proračun Evropske unije.
6.
DODATNE INFORMACIJE
Predlagana uredba je pomembna za Evropski
gospodarski prostor. 2012/0022 (APP) Predlog UREDBA SVETA o statutu evropske fundacije (FE) (Besedilo velja za EGP) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije in zlasti člena 352 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta
nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta[13], ob upoštevanju mnenja Evropskega
ekonomsko-socialnega odbora[14],
ob upoštevanju mnenja Odbora regij[15], v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Javnokoristni subjekti z dejavnostmi, ki jih
opravljajo na številnih področjih, prispevajo k temeljnim vrednotam in
ciljem Unije, kot so spoštovanje človekovih pravic, zaščita manjšin,
zaposlovanje in družbeni napredek, varstvo in izboljšanje okolja ali
spodbujanje znanstvenega in tehnološkega napredka. (2)
Pravni okvir, v katerem javnokoristni subjekti
opravljajo svoje dejavnosti v Uniji, temelji na nacionalnih zakonodajah in ni
usklajen na ravni Unije. Poleg tega se civilna in davčna zakonodaja držav
članic bistveno razlikujeta, zato je čezmejno opravljanje dejavnosti
javnokoristnih subjektov drago in zapleteno. Čezmejno usmerjanje sredstev
v javnokoristne dejavnosti je tako zelo slabo izkoriščeno. (3)
Ob upoštevanju težav, ki jih imajo javnokoristni
subjekti, in dejstva, da ni druge evropske pravne oblike, ki bi jo lahko
uporabili za svoje dejavnosti, je treba zagotoviti evropsko obliko, ki je
zasnovana posebej za takšne subjekte in jo je mogoče vzpostaviti v celotni
Uniji. Ta pravna oblika mora biti v Uniji čim bolj enotna, da se čim
bolj spodbudijo čezmejne javnokoristne dejavnosti. (4)
Evropski parlament je 6. aprila 2011
sprejel resolucijo o enotnem trgu za Evropejce[16],
19. februarja 2009 resolucijo o socialni ekonomiji[17] in 4. julija 2006
resolucijo o nedavnem razvoju in nadaljnjih možnostih v zvezi s pravom družb[18], 10. marca 2011 pa
je objavil pisno izjavo o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja
in fundacije[19],
v kateri je pozval k statutu za evropske fundacije. (5)
Evropski ekonomsko-socialni odbor je
28. aprila 2010 objavil mnenje o statutu evropskih fundacij[20]. Odbor regij je
1. aprila 2011 objavil mnenje o aktu za enotni trg[21]. V obeh mnenjih je pobuda
Komisije za določitev statuta evropske fundacije podprta. (6)
Evropska fundacija (v nadaljnjem besedilu: FE) mora
biti urejena v skladu z materialnopravnimi pravili iz te uredbe in statutom
evropske fundacije. Določbe nacionalne zakonodaje, ki se uporabljajo za
javnokoristne subjekte, je treba uporabljati v zadevah, ki jih Uredba ali
statut evropske fundacije ne ureja ali jih ureja le delno. (7)
Evropska fundacija mora spodbujati le javnokoristne
namene, tj. namene, ki koristijo široko opredeljeni skupini upravičencev.
Ker so dejavnosti javnokoristnih subjektov osredotočene na področja,
ki so pomembna za evropske državljane in evropsko gospodarstvo, bodo s takšnim
področjem uporabe zagotovljene največje socialne, gospodarske in
okoljske koristi. Zaradi zagotovitve pravne
varnosti je treba javnokoristni namen opredeliti v izčrpnem seznamu
namenov. (8)
Glavni namen statuta je odpraviti ovire, s katerim
se srečujejo fundacije pri čezmejnem opravljanju dejavnosti v Uniji.
Zato mora biti ukrepanje Unije namenjeno zlasti javnokoristnim subjektom, ki že
opravljajo dejavnosti v drugih državah članicah ali to nameravajo, kot je
navedeno v njihovem statutu. (9)
Evropska fundacija mora imeti določeno
minimalno vrednost premoženja, da bo zanesljiva za donatorje in javne organe,
da se dokaže resnost njenega namena ter prepreči zloraba pravne oblike.
Vendar zaradi zahteve glede minimalnega premoženja ustanovitev evropske
fundacije ne sme biti predraga, s čimer bi otežila uporabo takšne pravne
oblike. (10)
Evropska fundacija mora za zagotovitev celovitega
delovanja imeti pravno osebnost ter popolno pravno in poslovno sposobnost v
vseh državah članicah ter mora biti sposobna opravljati kakršne koli
dejavnosti, ki so potrebne za uresničevanje njenega javnokoristnega namena,
če so v skladu z njenim statutom in to uredbo. (11)
Z zmožnostjo opravljanja gospodarskih dejavnosti,
ki so povezane z njenim javnokoristnim namenom, in dejavnosti, ki niso, bosta
za evropsko fundacijo zagotovljena pomemben vir financiranja in način za
povečanje razpoložljivih sredstev za javnokoristne dejavnosti, zato jo je
treba dovoliti. Vendar je treba zaradi zagotovitve zaščite upnikov in
ustrezne uporabe premoženja določiti prag za dovoljene nepovezane
gospodarske dejavnosti. (12)
Po potrebi je treba evropski fundaciji zagotoviti
pravico do ustanovitve v skladu s členom 49 Pogodbe o delovanju
Evropske unije, da se ji omogoči opravljanje čezmejnih dejavnosti. (13)
Omogočiti je treba ustanovitev evropske
fundacije iz nič, z združitvijo nacionalnih javnokoristnih
subjektov ali preoblikovanjem nacionalnih javnokoristnih subjektov v evropsko
fundacijo, da bo široko dostopna ustanoviteljem in fundacijam. Za lažjo
ustanovitev evropske fundacije s preoblikovanjem ali čezmejno združitvijo
je treba v Uredbi določiti pravila o postopkih v zvezi s tem. Združitve
javnokoristnih subjektov z registriranim sedežem v isti državi članici,
mora urejati zakonodaja navedene države članice. (14)
Formalnosti za registracijo evropske fundacije je
treba omejiti na zahteve, ki so potrebne za zagotovitev pravne varnosti, da se
za javnokoristne subjekte ne določijo nepotrebne obremenitve. Nacionalni
registracijski uradi morajo Komisijo obvestiti o njihovih registriranih
evropskih fundacijah. (15)
Za zagotovitev, da lahko evropska fundacija
vzpostavi pravne strukture, ki jih lahko prilagodi svojim potrebam in velikosti
ter ki se lahko razvijajo skupaj z dejavnostjo, ji je treba omogočiti, da
v svojih statutih sama določi notranjo organizacijo, ki ji najbolj
ustreza. Vendar je treba v Uredbi določiti nekatera obvezna pravila o
upravljanju ter zlasti o vlogi in obveznostih upravnega odbora in minimalnem
številu njegovih članov. Evropski fundaciji je treba omogočiti
ustanovitev nadzornega sveta in drugih organov. Za spodbuditev neodvisnih mnenj
in kritično nasprotovanje morata biti upravni odbor in nadzorni svet
evropske fundacije dovolj raznolika, kar zadeva starost, spol, izobrazbo in
poklicne izkušnje. Za zagotovitev ustreznega zastopanja prebivalstva je zlasti
pomembno ravnovesje med spoloma.
Zaradi različnih nacionalnih režimov mora odgovornost
direktorjev urejati nacionalna zakonodaja, ki se uporablja. (16)
Bistveno je, da se premoženje evropske fundacije
uporablja za uresničevanje njenega javnokoristnega namena. Določiti
je treba jasna pravila, da se prepreči kakršno koli nasprotje interesov,
ki bi ogrozilo to načelo. V zvezi s tem je treba omeniti, da na ugled
evropske fundacije in predstavo o njej vpliva ne le dejansko nasprotje
interesov, ampak tudi navidezno nasprotje interesov. (17)
Zaradi verodostojnosti in zanesljivosti mora
evropska fundacija uporabljati visoke standarde preglednosti in odgovornosti.
Voditi mora evidenco svojih finančnih transakcij in letnih
računovodskih izkazov. Navedene računovodske izkaze je treba
revidirati v skladu z zahtevami iz Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta
in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in
konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in
83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS[22] in jih je treba razkriti. (18)
Evropski fundaciji je treba omogočiti prenos
registriranega sedeža iz ene države članice v drugo, da lahko v celoti
izkoristi ugodnosti enotnega trga. (19)
Evropsko fundacijo mora zaradi njenih posebnih
značilnosti nadzirati državni nadzorni organ. Zdaj takšna ureditev za
nacionalne javnokoristne subjekte velja v vseh državah članicah. Da bi se
izkoristile prednosti postopkov, ki so jih že vzpostavili nacionalni organi,
mora nadzor potekati na nacionalni ravni. V Uredbi je treba določiti
minimalna, vendar učinkovita nadzorna pooblastila, da se nadzornim organom
v Uniji zagotovijo ustrezna in dovolj enotna pooblastila. Zaradi
učinkovitega nadzora je treba zagotoviti sodelovanje med nadzornimi organi
držav članic. (20)
Države članice so precej svobodne pri
določanju davčne obravnave za javnokoristne subjekte in njihove
donatorje pri davkih na dohodek in kapitalski dobiček, davkih na darila in
dediščine, davkih na premoženje in zemljiških davkih, davkih na prenos,
davkih na registracijo, kolkovinah in podobnih davkih. Hkrati je treba
zagotoviti, da države članice ne diskriminirajo tujih javnokoristnih
subjektov in njihovih donatorjev. (21)
Veliko držav članic zagotavlja prednostno
davčno obravnavo javnokoristnih subjektov in njihovih donatorjev. Zato je
treba za zagotovitev najvišje možne dodane vrednosti javnokoristnih subjektov v
Uniji evropski fundaciji omogočiti enake davčne ugodnosti, kot jih
država članica, v kateri ima evropska fundacija registrirani sedež,
priznava domačim javnokoristnim subjektom. Takšno nediskriminacijsko
obravnavo je treba uporabljati tudi za donatorje evropske fundacije in njene
upravičence na nacionalni ali čezmejni ravni. V vsakem primeru je
treba takšno obravnavo uporabljati, ne da bi bilo treba evropski fundaciji ali
njenim donatorjem ali upravičencem dokazovati, da je evropska fundacija
enakovredna domačim javnokoristnim subjektom. (22)
Države članice morajo zagotoviti enako
davčno obravnavo evropskih fundacij v zvezi z njihovimi gospodarskimi
dejavnostmi, vključno z dovoljenimi nepovezanimi gospodarskimi dejavnostmi
glede na domače javnokoristne subjekte. Pri vsaki preferenčni
davčni obravnavi gospodarskih dejavnosti, vključno z dovoljenimi
nepovezanimi gospodarskimi dejavnostmi, je treba spoštovati določbe
Pogodbe o konkurenci, vključno s pravili o državni pomoči. (23)
Sprejeti je treba določbe, s katerimi se
zaposlenim v evropski fundaciji zagotovi pravica do obveščanja in
posvetovanja na ustrezni nadnacionalni ravni, kadar veliko zaposlenih v
evropski fundaciji opravlja dejavnosti v različnih državah članicah.
Za zagotovitev, da praktična ureditev za nadnacionalno obveščanje
zaposlenih in posvetovanje z njimi ustreza posebnim razmeram posamezne evropske
fundacije, jo je treba določiti zlasti v obliki sporazuma med strankami
evropske fundacije ali, če se sporazum ne sklene, z uporabo sklopa
dodatnih pogojev iz Direktive 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne
6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi
postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih
družbah na območju Skupnosti[23].
Ob upoštevanju pomembnosti prostovoljstva v fundacijah je treba
dolgoročne prostovoljce vključiti v proces obveščanja in
posvetovanja v evropski fundaciji. (24)
Za učinkovito uporabo te uredbe morajo države
članice zagotoviti, da določbe, ki jih sprejmejo v zvezi s to uredbo,
ne povzročijo nesorazmernih regulativnih omejitev za evropsko fundacijo
ali diskriminacijske obravnave evropske fundacije v primerjavi z
javnokoristnimi subjekti, ki jih ureja nacionalna zakonodaja. (25)
Države članice morajo določiti pravila
glede kazni, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, vključno
s kršitvami obveznosti glede urejanja zadev iz te uredbe v statutu evropske
fundacije, in morajo zagotoviti, da se izvajajo. Navedene kazni morajo biti
učinkovite, sorazmerne in odvračilne. (26)
Pogodba o delovanju Evropske unije za sprejetje te
uredbe ne določa drugih pooblastil, razen pooblastil iz
člena 352. (27)
Ker ciljev predlaganega ukrepa za olajšanje
čezmejnih dejavnosti javnokoristnih subjektov, če vključujejo
vzpostavitev oblike javnokoristnega subjekta s skupnimi značilnostmi v
celotni Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti in jih
je zaradi obsega ukrepa lažje uresničiti na ravni Unije, lahko Unija
sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5
Pogodbe o delovanju Evropske unije. V skladu z načelom sorazmernosti iz
navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za
uresničevanje navedenih ciljev (28)
Ta uredba ne posega v pravila o političnih
fundacijah na evropski ravni, določena z Uredbo (ES) št. 2004/2003
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o predpisih, ki
urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede
njihovega financiranja[24]
– SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Poglavje 1 Splošne določbe Oddelek 1 Vsebina, pravila, ki se uporabljajo, in opredelitev
pojmov Člen 1 Vsebina Ta uredba določa pogoje, ki urejajo
ustanavljanje in delovanje evropske fundacije (Fundatio Europaea, v nadaljnjem
besedilu: FE). Člen 2 Opredelitve pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje
opredelitve pojmov: (1) „premoženje“ pomeni vsako
opredmeteno ali neopredmeteno sredstvo, ki je lahko v lasti ali se lahko
nadzoruje z namenom ustvarjanja vrednosti; (2) „nepovezana gospodarska dejavnost“
pomeni gospodarsko dejavnost evropske fundacije, ki ni neposredno povezana z
javnokoristnim namenom javnokoristnega subjekta; (3) „oporočno razpolaganje“ pomeni
kateri koli pravni dokument v skladu z nacionalno zakonodajo države
članice, v kateri ima oporočitelj prebivališče, ki določa
način upravljanja in delitve oporočiteljevega premoženja po njegovi
smrti; (4) „javni organ“ pomeni vsak subjekt,
ki je pravno ali ne del države, nacionalne, regionalne ali lokalne vlade ali
drugega zakonito ustanovljenega javnega organa, ki opravlja javne storitve ali
izvaja javne funkcije na zakonski podlagi; (5) „javnokoristni subjekt“ pomeni
fundacijo z javnokoristnim namenom in/ali podobno javnokoristno pravno osebo
brez članstva, ustanovljeno v skladu z zakonodajo ene od držav
članic; (6) „matična država članica“
pomeni državo članico, v kateri ima evropska fundacija registrirani sedež
neposredno pred prenosom registriranega sedeža v drugo državo članico; (7) „država članica gostiteljica“
pomeni državo članico, v katero se prenese registrirani sedež evropske
fundacije. Člen 3 Pravila, ki se uporabljajo za evropsko
fundacijo 1.
Evropsko fundacijo urejajo ta uredba in statuti
evropske fundacije. 2.
V zvezi z zadevami, ki jih ta uredba in/ali statuti
evropske fundacije ne urejajo ali jih urejajo le delno, evropsko fundacijo
urejajo naslednja pravila: (a)
določbe, ki jih sprejmejo države članice
za zagotovitev učinkovite uporabe te uredbe; (b)
v zvezi z zadevami, ki niso zajete v
točki (a), določbe nacionalne zakonodaje, ki se uporablja za
javnokoristne subjekte. Člen 4 Razkritje 3.
Informacije o evropski fundaciji, ki jih je treba
razkriti na podlagi te uredbe, se razkrijejo v skladu z nacionalno zakonodajo,
ki se uporablja, tako, da so enostavno dostopne javnosti. 4.
Na uradnih pismih in naročilnicah evropske
fundacije, ne glede na to, ali so v papirni ali elektronski obliki, ter na
kateri koli spletni strani evropske fundacije so navedeni naslednji podatki: (c)
potrebne informacije za opredelitev
registracijskega urada iz člena 22(1) z vpisno številko evropske
fundacije v register; (d)
ime evropske fundacije, država članica, v
kateri ima evropska fundacija registrirani sedež, naslov registriranega sedeža
in (e)
kadar je to primerno, dejstvo, da je v zvezi z
evropsko fundacijo uveden postopek zaradi insolventnosti ali postopek prenehanja. Oddelek 2 Splošne zahteve za evropsko fundacijo Člen 5 Javnokoristni namen 1.
Evropska fundacija je ločeno ustanovljen
subjekt za javnokoristni namen. 2.
Evropska fundacija je namenjena javnemu interesu na
splošno. Ustanovljena je lahko le za naslednje namene, na
katere je njeno premoženje nepreklicno vezano: (a)
umetnost, kultura ali ohranjanje zgodovinske
dediščine; (b)
varstvo okolja; (c)
državljanske ali človekove pravice; (d)
odprava diskriminacije na podlagi spola, rase,
etnične pripadnosti, veroizpovedi, invalidnosti, spolne usmerjenosti ali
katere koli druge z zakonom določene diskriminacije; (e)
socialna pomoč, vključno s
preprečevanjem ali zmanjševanjem revščine; (f)
humanitarna pomoč ali pomoč pri
nesrečah; (g)
razvojna pomoč in razvojno sodelovanje; (h)
pomoč beguncem ali priseljencem; (i)
zaščita otrok, mladih ali starejših in
pomoč zanje; (j)
pomoč invalidom ali njihova zaščita; (k)
zaščita živali; (l)
znanost, raziskave in inovacije (m)
izobraževanje in usposabljanje; (n)
evropsko in mednarodno razumevanje; (o)
zdravje, dobro počutje in zdravstvena oskrba; (p)
varstvo potrošnikov; (q)
pomoč ranljivim in prikrajšanim osebam ali
njihova zaščita; (r)
amaterski športi; (s)
infrastrukturna podpora za javnokoristne
organizacije. Člen 6 Čezmejni element Evropska fundacija ob svoji registraciji
opravlja dejavnosti ali ima zakonski cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh
državah članicah. Člen 7 Premoženje 1.
Premoženje evropske fundacije je izraženo v eurih. 2.
Premoženje evropske fundacije znaša vsaj
25 000 EUR. Člen 8 Odgovornost Odgovornost evropske fundacije je omejena na
njeno premoženje. Oddelek 3 Pravna osebnost ter in pravna in poslovna sposobnost Člen 9 Pravna osebnost Evropska fundacija je pravna osebnost v vseh
državah članicah. Evropska fundacija pridobi pravno osebnost z
dnem vpisa v register v skladu s členi 21, 22 in 23. Člen 10 Pravna in poslovna sposobnost 1.
Evropska fundacija ima polno pravno in poslovno
sposobnost v vseh državah članicah. Evropska fundacija ima vse potrebne pravice za
opravljanje svojih dejavnosti, vključno z lastninsko pravico na premičninskem
in nepremičninskem premoženju, pravico do dodelitve nepovratnih sredstev,
zbiranja sredstev ter prejemanja kakršnih koli donacij in razpolaganja z njimi,
vključno z delnicami in drugimi prenosljivimi vrednostnimi papirji, dediščinami
in donacijami v naravi iz katerega koli zakonitega vira, vključno s
tretjimi državami, razen če niso omejene s statutom. Evropska fundacija ima pravico do ustanavljanja v
kateri koli državi članici, kadar je to potrebno za opravljanje njenih
dejavnosti. 2.
Evropska fundacija lahko svoj namen uresničuje
na kakršen koli zakonit način, ki ga dovoljuje njen statut, ki je v skladu
z njenim javnokoristnim namenom ter to uredbo. 3.
Evropska fundacija lahko opravlja dejavnosti v
kateri koli tretji državi, razen če je to omejeno s statutom. Člen 11 Gospodarske dejavnosti 1.
Evropska fundacija lahko opravlja in sme opravljati
trgovinske ali druge gospodarske dejavnosti, če se dobiček uporabi
izključno za izvajanje njenih javnokoristnih dejavnosti, razen če je
to omejeno s statutom. 2.
Gospodarske dejavnosti, ki niso povezane z
javnokoristnim namenom evropske fundacije, so dovoljene do 10 % letnih čistih
prihodkov evropske fundacije, če so prihodki iz nepovezanih dejavnosti v
računovodskih izkazih prikazani ločeno. Poglavje II Ustanovitev Oddelek 1 Načini ustanovitve Člen 12 Načini ustanovitve 1.
Evropska fundacija se lahko ustanovi z enim od
naslednjih načinov: (a)
oporočnim razpolaganjem katere koli
fizične osebe, kot določa člen 13; (b)
notarsko listino ali pisno izjavo katerih koli
fizičnih in/ali pravnih oseb ali javnih organov v skladu z nacionalno
zakonodajo, ki se uporablja, kot določa člen 13; (c)
združitvijo javnokoristnih subjektov, zakonito
ustanovljenih v eni ali več državah članicah, kot določajo
členi 14, 15 in 16; (d)
preoblikovanjem nacionalnega javnokoristnega
subjekta, zakonito ustanovljenega v državi članici, v evropsko fundacijo,
kot določata člena 17 in 18. 2.
Evropska fundacija se ustanovi za nedoločen
čas ali, kadar je izrecno določeno v njenem statutu, za določen
čas najmanj dveh let. Člen 13 Ustanovitev z oporočnim razpolaganjem,
notarsko listino ali pisno izjavo V oporočnem razpolaganju, notarski
listini ali pisni izjavi je vsaj: (a)
navedena namera za ustanovitev evropske fundacije; (b)
navedena namera za donacijo evropski fundaciji; (c)
določen obseg začetnega premoženja
evropske fundacije; (d)
določen javnokoristni namen evropske
fundacije. Člen 14 Ustanovitev z združitvijo 1.
Evropska fundacija se lahko ustanovi z združitvijo
javnokoristnih subjektov, zakonito ustanovljenih v eni ali več državah
članicah, če sta izpolnjena naslednja pogoja: (a)
združitev javnokoristnih subjektov je dopustna v
skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja; (b)
združitev je dopustna v skladu s statutom
posameznih združujočih se subjektov. 2.
O združitvi odloča upravni odbor posameznega
združujočega se subjekta. Pri odločanju so izpolnjene zahteve v zvezi
s sklepčnostjo in večino, ki bi se uporabljale za nacionalni
javnokoristni subjekt, ki se želi združiti z drugim nacionalnim javnokoristnim
subjektom, ali, če ni takšnih pravil, zahteve, ki bi se uporabljale za
nacionalni javnokoristni subjekt, ki želi spremeniti svoj statut. 3.
Brez poseganja v člen 16 je združitev
javnokoristnih subjektov, zakonito ustanovljenih v isti državi članici, v
skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja. Združitev javnokoristnih subjektov, zakonito
ustanovljenih v različnih državah članicah, je v skladu s
členom 15. Člen 15 Zahtevek za čezmejno združitev 1.
Posamezni združujoči se subjekti predložijo
podroben zahtevek za združitev, o katerem odločijo upravni odbori v skladu
s členom 14(2), pristojnemu organu v državi članici, v kateri je
posamezen subjekt zakonito ustanovljen, pri čemer se zahtevek po potrebi
objavi v skladu s pravili navedene države članice. 2.
Zahtevek za združitev vključuje odločitev
upravnega odbora iz člena 14(2) in osnutek skupnega načrta
združitve, ki vključuje vsaj naslednje podatke: (a)
ime in naslov posameznih združujočih se
javnokoristnih subjektov; (b)
ime in naslov načrtovanega registriranega
sedeža evropske fundacije; (c)
predlagani statut evropske fundacije; (d)
oblike zaščite pravic upnikov in zaposlenih
združujočih se subjektov. 3.
Vsak pristojni organ obravnava zahtevek za
združitev v skladu z enakimi postopki in načeli, kot jih uporablja pri
zahtevku za združitev, katere rezultat je nacionalni javnokoristni subjekt. 4.
V vsaki zadevni državi članici pristojni organ
brez nepotrebnega odlašanja izda potrdilo o tem, da so dejanja in formalnosti
pred združitvijo zaključeni. 5.
Po registraciji evropske fundacije v skladu s
členi 21, 22 in 23 registracijski urad nemudoma obvesti pristojne
organe iz odstavka 1 in po potrebi organ, ki je odgovoren za registracijo
javnokoristnih subjektov, ki z združitvijo prenehajo obstajati. Kadar je to ustrezno, začne izbris stare
registracije veljati nemudoma, vendar ne pred prejetjem obvestila. Člen 16 Posledice združitve 1.
V primeru združitve z ustanovitvijo nove pravne
osebe se vsa sredstva in obveznosti posameznega javnokoristnega subjekta
prenesejo na novo evropsko fundacijo, združujoči se subjekti pa prenehajo
obstajati. 2.
V primeru združitve s prevzemom se vsa sredstva in
obveznosti prevzetega javnokoristnega subjekta prenesejo na prevzemni
javnokoristni subjekt, pri čemer prevzeti subjekt preneha obstajati,
prevzemna pravna oseba pa postane evropska fundacija. Člen 17 Ustanovitev s preoblikovanjem 3.
Evropska fundacija se lahko ustanovi s
preoblikovanjem javnokoristnega subjekta, zakonito ustanovljenega v državi
članici, če je to dopustno v skladu s statutom preoblikujočega
se subjekta. 4.
Upravni odbor subjekta odloči o preoblikovanju
v evropsko fundacijo in potrebnih spremembah statuta. 5.
Ustanovitev evropske fundacije s preoblikovanjem ne
povzroči likvidacije preoblikujočega se javnokoristnega subjekta ali
kakršne koli izgube ali prekinitve njegove pravne osebnosti ali ne vpliva na
pravico ali obveznost, ki je obstajala pred preoblikovanjem. Člen 18 Zahtevek za preoblikovanje 1.
Podroben zahtevek za preoblikovanje, o katerem
odloči upravni odbor v skladu s členom 17(2), se predloži
pristojnemu organu v državi članici, v kateri je subjekt zakonito
ustanovljen, pri čemer se po potrebi objavi v skladu s pravili navedene
države članice. 2.
Zahtevek za preoblikovanje vključuje
odločitev upravnega odbora iz člena 17(2) in osnutek načrta
preoblikovanja, ki vključuje vsaj naslednje podatke: (a)
ime in naslov preoblikujočega se
javnokoristnega subjekta; (b)
ime in naslov načrtovanega registriranega
sedeža evropske fundacije; (c)
predlagani statut evropske fundacije; (d)
oblike zaščite pravic zaposlenih
javnokoristnega subjekta, ki se preoblikuje. 3.
Pristojni organ obravnava zaprosilo za
preoblikovanje v skladu z enakimi postopki in načeli, kot bi jih uporabil
za zahtevek za spremembo statuta javnokoristnega subjekta. 4.
Pristojni organ brez nepotrebnega odlašanja izda
potrdilo o tem, da so dejanja in formalnosti pred preoblikovanjem končani.
5.
Po registraciji evropske fundacije v skladu s
členi 21, 22 in 23 registracijski urad nemudoma obvesti pristojni
organ iz odstavka 1 in po potrebi organ, ki je odgovoren za registracijo
preoblikujočega se javnokoristnega subjekta. Kadar je to ustrezno, začne izbris stare
registracije veljati nemudoma, vendar ne pred prejetjem obvestila. Oddelek 2 Statut Člen 19 Minimalna vsebina statuta 1.
Statut evropske fundacije vključuje vsaj: (a)
imena ustanoviteljev; (b)
statut evropske fundacije; (c)
naslov registriranega sedeža; (d)
opis njenih javnokoristnih namenov; (e)
premoženje ob ustanovitvi; (f)
poslovno leto evropske fundacije; (g)
število članov upravnega odbora; (h)
pravila o imenovanju in razrešitvi upravnega
odbora; (i)
po potrebi organe evropske fundacije, razen
upravnega odbora, in njihove naloge; (j)
postopek za spremembo statuta; (k)
predpisano obdobje obstoja evropske fundacije,
če ni ustanovljena za nedoločen čas; (l)
razdelitev neto sredstev po likvidaciji; (m)
datum sprejetja statuta. 2.
Statut evropske fundacije je v pisni obliki, pri
čemer zanj veljajo formalni pogoji nacionalne zakonodaje, ki se uporablja. Člen 20 Sprememba statuta 1.
Kadar obstoječi statut postane neustrezen za
delovanje evropske fundacije, lahko upravni odbor odloči o spremembi statuta.
2.
Namen evropske fundacije se lahko spremeni le,
če je sedanji namen izpolnjen ali ga ni mogoče izpolniti ali kadar
sedanji nameni očitno ne zagotavljajo več ustreznega in
učinkovitega načina uporabe premoženja evropske fundacije. 3.
Vsaka sprememba statuta je v skladu z voljo
ustanovitelja, če vpliva na namen evropske fundacije. 4.
Upravni odbor soglasno sprejme vsako spremembo
namena evropske fundacije in jo predloži nadzornemu organu v odobritev. Oddelek 3 Registracija Člen 21 Registracija 1.
Evropska fundacija je registrirana v eni državi
članici. 2.
Evropska fundacija, ki se ustanovi z združitvijo
dveh javnokoristnih subjektov, zakonito ustanovljenih v isti državi
članici, je registrirana v navedeni državi članici. 3.
Evropska fundacija, ki se ustanovi s čezmejno
združitvijo, je registrirana v eni od držav članic, v kateri so bili
združujoči se subjekti zakonito ustanovljeni. 4.
Evropska fundacija, ki se ustanovi s
preoblikovanjem, je registrirana v državi članici, v kateri je bil
preoblikovani subjekt prvotno zakonito ustanovljen. Člen 22 Registracijski urad 1.
Vsaka država članica določi
registracijski urad za registracijo evropske fundacije in o njem obvesti
Komisijo. 2.
Registracijski uradi, določeni v skladu z
odstavkom 1, so odgovorni za shranjevanje informacij o registriranih
evropskih fundacijah. Registracijski uradi medsebojno sodelujejo v zvezi
z dokumenti, informacijami in podatki o evropskih fundacijah. 3.
Registracijski uradi do 31. marca vsako
leto obvestijo Komisijo o imenu, naslovu registriranega sedeža, registracijski
številki in sektorju dejavnosti evropske fundacije, ki je bila v prejšnjem
koledarskem letu vpisana v register ali iz njega izbrisana, ter skupnem številu
registriranih evropskih fundacij 31. decembra prejšnjega leta. Člen 23 Formalnosti v zvezi z registracijo 1.
Vlogam za registracijo evropske fundacije so
priloženi naslednji dokumenti in podatki v jeziku, določenem z nacionalno
zakonodajo, ki se uporablja: (a)
ime evropske fundacije in naslov njenega
predvidenega registriranega sedeža v Evropski uniji; (b)
ustanovitvena dokumentacija; (c)
podpisan izkaz stanja sredstev, ki jih je treba
rezervirati za namene evropske fundacije, ali drug dokaz o plačilu
denarnega nadomestila ali zagotovitvi nedenarnega nadomestila in podrobnosti o
njem; (d)
statut evropske fundacije; (e)
imena in naslovi ter druge potrebne informacije v
skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja, za opredelitev (i) vseh članov upravnega odbora in
njihovih namestnikov, če jih imajo, (ii) katere koli druge osebe, ki je
pooblaščena za zastopanje evropske fundacije v poslih s tretjimi osebami
in v sodnih postopkih, (iii) revizorje evropske fundacije; (f)
ali osebe iz alinej (i) in (ii) točke (e)
zastopajo evropsko fundacijo posamezno ali skupaj; (g)
imena, nameni in naslovi ustanovitvenih
organizacij, če so pravne osebe, ali podobne ustrezne informacije o javnih
organih; (h)
nazivi in naslovi uradov evropske fundacije,
če ti obstajajo, in informacije, ki so potrebne za določitev
pristojnega registra in vpisne številke; (i)
če je bila evropska fundacija ustanovljena z združitvijo,
naslednji dokumenti: (i) pogoji združitve, (ii) potrdila iz člena 15(4),
izdana manj kot šest mesecev pred datumom predložitve vloge, (iii) dokaz, da so zahteve nacionalne
zakonodaje, ki se uporablja, glede zaščite upnikov in zaposlenih izpolnjene;
(j)
če je bila evropska fundacija ustanovljena s
preoblikovanjem, naslednji dokumenti: (i) pogoji preoblikovanja, (ii) potrdilo iz člena 18(4),
izdano manj kot šest mesecev pred datumom predložitve vloge, (iii) dokaz, da so zahteve nacionalne zakonodaje,
ki se uporablja, glede zaščite zaposlenih izpolnjene; (k)
potrdilo urada za kazensko evidenco in izjava
članov upravnega odbora, da jim ni prepovedano opravljanje funkcije v
upravnem odboru. Države članice za registracijo ne zahtevajo
drugih dokumentov ali podatkov. Registracijski urad ali po potrebi drug pristojni
organ preveri skladnost dokumentov in podatkov z zahtevami te uredbe in
veljavno nacionalno zakonodajo. 2.
Registracijski urad ali po potrebi kateri koli drug
pristojni organ preveri, ali vlagatelj izpolnjuje zahteve te uredbe. 3.
Registracijski urad registrira evropsko fundacijo v
dvanajstih tednih po vložitvi vloge, če je predložila vse dokumente in
podatke iz odstavka 1 ter če izpolnjuje zahteve te uredbe. Po registraciji ni potrebna dodatna potrditev
države članice. 4.
Odločitev registracijskega urada se razkrije
skupaj z informacijami iz točk (a) in (d) do (h) odstavka 1 tega
člena. Člen 24 Spremembe dokumentov in podatkov,
predloženih za registracijo 1.
Upravni odbor ali katera koli oseba, pooblaščena
za zastopanje evropske fundacije, predloži kakršno koli spremembo glede
dokumentov ali podatkov iz člena 23(1) registracijskemu uradu v
14 koledarskih dneh od nastanka spremembe. 2.
Evropska fundacija po vsaki spremembi statuta
registracijskemu uradu predloži popolno besedilo statuta v do takrat
spremenjeni obliki. Vsaki predloženi spremembi registriranih informacij se
priložijo dokazne listine o zakonitosti spremembe. 3.
Registracija sprememb v zvezi z dokumenti in
podatki iz člena 23(4) se razkrije. Člen 25 Ime evropske fundacije 1.
Ime evropske fundacije vključuje okrajšavo
„FE“. 2.
Okrajšavo „FE“ lahko v svojem imenu uporablja le
evropska fundacija. Vendar za subjekte, katerih imena vključujejo
„FE“ ali jim sledi okrajšava „FE“ in ki so bili registrirani v državi
članici pred začetkom veljavnosti te uredbe, sprememba imena ali
navedene okrajšave ni potrebna. Člen 26 Odgovornost za dejanja pred registracijo
evropske fundacije Odgovornost za dejanja pred registracijo
evropske fundacije ureja veljavna nacionalna zakonodaja. Poglavje III Organizacija evropske fundacije Člen 27 Upravni odbor 1.
Evropsko fundacijo upravlja upravni odbor, ki ga
sestavlja liho število vsaj treh članov, kot je določeno v statutu
evropske fundacije. 2.
Vsak član odbora ima pri sprejemanju sklepov
en glas. 3.
Če statut evropske fundacije ali ta uredba ne
določa drugače, upravni odbor odloča z večino članov. Člen 28 Člani upravnega odbora 1.
Člani upravnega odbora so popolnoma pravno in
poslovno sposobni ter jim po zakonodaji katere koli države članice ali na
podlagi sodne ali upravne odločitve v kateri koli državi članici ni
prepovedano opravljanje funkcije v upravnem odboru. 2.
Člani upravnega odbora lahko kadar koli
odstopijo. Član upravnega odbora odstopi v katerem koli
od naslednjih primerov: (a)
član ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1; (b)
član ne izpolnjuje zahtev za sprejem iz
ustanovnih dokumentov ali statuta evropske fundacije; (c)
sodišče spozna člana za krivega
finančnega neprimernega ravnanja; (d)
član z dejanji ali opustitvami dokaže, da je
očitno neprimeren za izpolnjevanje obveznosti člana odbora. 3.
Kadar tako določa statut evropske fundacije,
lahko upravni odbor ali nadzorni svet razreši člana upravnega odbora na
podlagi razlogov iz drugega pododstavka odstavka 2. Nadzorni organ lahko razreši člana upravnega
odbora na podlagi razlogov iz drugega pododstavka odstavka 2 ali, kadar
tako določa nacionalna zakonodaja, ki se uporablja, predlaga razrešitev
pristojnemu sodišču. Člen 29 Obveznosti upravnega odbora in njegovih
članov 1.
Upravni odbor ima naslednje obveznosti: (a)
prevzem odgovornosti za ustrezno upravljanje,
poslovodenje in opravljanje dejavnosti evropske fundacije; (b)
zagotavljanje skladnosti s statutom evropske
fundacije, to uredbo in veljavno nacionalno zakonodajo. 2.
Člani upravnega odbora delujejo v najboljšem
interesu evropske fundacije in njenega javnokoristnega namena ter pri izvajanju
svojih odgovornosti upoštevajo obveznost lojalnosti. Člen 30 Izvršni direktorji 1.
Upravni odbor lahko predlaga enega ali več
izvršnih direktorjev, ki so odgovorni za vsakodnevno poslovodenje evropske
fundacije v skladu z njegovimi navodili. Predsednik in večina članov upravnega
odbora niso sočasno izvršni direktorji. 2.
Izvršni direktorji delujejo v najboljšem interesu
evropske fundacije in njenega javnokoristnega namena ter pri izvajanju svojih
odgovornosti upoštevajo obveznost lojalnosti. Člen 31 Drugi organi evropske fundacije Statut evropske fundacije lahko določa
nadzorni svet in druge organe. Člen 32 Nasprotje interesov 1.
Ustanovitelj in kateri koli drugi člani
odbora, ki so morda z ustanoviteljem ali med sabo v poslovnem, družinskem ali
drugem razmerju, ki lahko povzroči dejansko ali morebitno nasprotje
interesov, ki lahko vpliva na njihovo presojo, ne predstavljajo večine
upravnega odbora. 2.
Nobena oseba ne more biti sočasno član
upravnega odbora in nadzornega sveta. 3.
Neposredna ali posredna korist se ne sme podeliti
ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu
direktorju ali revizorju ali se prenesti na katero koli osebo, ki je z njim v
poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju
njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije. Člen 33 Zastopanje evropske fundacije v zvezi s
tretjimi osebami Evropsko fundacijo lahko v odnosih s tretjimi
osebami in v sodnih postopkih zastopa upravni odbor in katera koli druga oseba,
ki jo je upravni odbor pooblastil in izvaja njegova navodila. Člen 34 Preglednost in odgovornost 1.
Evropska fundacija vodi popolne in točne
evidence vseh finančnih transakcij. 2.
Evropska fundacija v šestih mesecih po koncu
poslovnega leta pripravi letne računovodske izkaze in letno poročilo
o delu ter jih predloži pristojnemu nacionalnemu registracijskemu uradu in
nadzornemu organu. Prvo poročevalsko obdobje je od datuma vpisa
evropske fundacije v register v skladu s členi 21, 22 in 23 do zadnjega
dne poslovnega leta, določenega v statutu evropske fundacije. 3.
Letno poročilo o delu vključuje vsaj
naslednje: (a) informacije o dejavnostih evropske
fundacije; (b) opis načina spodbujanja
javnokoristnih namenov, za katere je bila evropska fundacija ustanovljena, v
zadevnem poslovnem letu; (c) seznam razdeljenih nepovratnih sredstev
ob upoštevanju pravice do zasebnosti upravičencev. 4.
Letne računovodske izkaze evropske fundacije
revidira ena oseba ali več oseb, ki imajo dovoljenje za izvajanje obveznih
revizij v skladu z nacionalnimi predpisi, sprejetimi v skladu z
Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta. 5.
Letni računovodski izkazi, ki jih pravilno
odobri upravni odbor, se skupaj z mnenjem, ki ga predloži oseba, odgovorna za
revidiranje izkazov, in poročilom o delu razkrijejo. Poglavje IV Registrirani sedež in njegov prenos Člen 35 Sedež evropske fundacije Evropska fundacija ima registrirani sedež in
glavno upravo ali glavni kraj opravljanja dejavnosti v Evropski uniji. Člen 36 Prenos registriranega sedeža 1.
Evropska fundacija lahko prenese registrirani sedež
iz ene države članice v drugo. Takšen prenos ne povzroči prenehanja evropske
fundacije ali ustanovitve nove pravne osebe in ne vpliva na pravice ali obveznosti,
ki so obstajale pred prenosom. 2.
Prenos začne veljati na dan registracije
evropske fundacije v državi članici gostiteljici. 3.
Evropska fundacija ne prenese registriranega
sedeža, kadar se zanjo uporabljajo nadzorna pooblastila iz drugega pododstavka člena 46(2),
če je v postopku prenehanja v skladu s členom 40, če je v
zvezi z njo uveden postopek stečaja, postopek zaradi insolventnosti ali
podoben postopek ali kadar je prenos v nasprotju s statutom evropske fundacije
ali bi ogrozil izpolnitev namena evropske fundacije. 4.
Registracija v državi članici gostiteljici in
izbris iz registra v matični državi članici se razkrijeta. Člen 37 Postopek prenosa 1.
Upravni odbor evropske fundacije predloži predlog
za prenos pristojnemu organu v matični državi članici. 2.
Predlog za prenos vključuje vsaj naslednje
podatke: (a)
ime evropske fundacije, naslov njenega
registriranega sedeža v matični državi članici, potrebne informacije
za opredelitev registra iz člena 22(1) in številka evropske fundacije
v navedenem registru; (b)
predlagano ime evropske fundacije in naslov njenega
načrtovanega novega registriranega sedeža v državi članici
gostiteljici; (c)
po potrebi spremenjeni statut evropske fundacije; (d)
predlog časovnega poteka prenosa; (e)
poročilo, v katerem so pojasnjeni in
utemeljeni pravni in ekonomski vidiki predlaganega prenosa ter so pojasnjene
posledice prenosa za upnike evropske fundacije in njene zaposlene. 3.
Pristojni organ matične države članice
preveri, da okoliščine iz člena 36(3) niso prisotne, ter
nemudoma izda potrdilo, v katerem potrjuje, da so ukrepi in formalnosti
zaključeni pred prenosom. 4.
Evropska fundacija pristojnemu organu v državi
članici gostiteljici predloži naslednje dokumente in podatke: (a)
potrdilo iz odstavka 3; (b)
predlog za prenos, ki ga odobri upravni odbor; (c)
dokumente in podatke iz člena 23(1). 5.
Pristojni organ države članice gostiteljice
nemudoma preveri, da so izpolnjeni vsebinski in formalni pogoji za prenos
registriranega urada iz tega poglavja ter svojo odločitev sporočijo
pristojnemu registracijskemu uradu države članice gostiteljice. Pristojni organ države članice gostiteljice
lahko zavrne prenos le, če pogoji iz prejšnjega pododstavka niso
izpolnjeni. 6.
Pristojni registracijski urad države članice
gostiteljice registrira evropsko fundacijo. Pristojni organ države članice
gostiteljice nemudoma obvesti pristojni registracijski urad matične države
članice o registraciji evropske fundacije v državi članici
gostiteljici. Pristojni registracijski urad matične države
članice nemudoma izbriše evropsko fundacijo iz registra, vendar ne pred
prejetjem obvestila. Poglavje V Udeležba zaposlenih in prostovoljcev Člen 38 Predstavništvo zaposlenih in prostovoljcev 1.
Kadar je v evropski fundaciji in njenih uradih v
Uniji skupaj zaposlenih najmanj 50 oseb in najmanj 10 oseb v vsaki od najmanj
dveh držav članic, evropska fundacija ustanovi evropski svet delavcev, ki
predstavlja zaposlene v evropski fundaciji v skladu z odstavkom 2. 2.
Evropska fundacija z največ 200 zaposlenimi
ustanovi evropski svet delavcev na zahtevo najmanj 20 svojih zaposlenih v
najmanj dveh državah članicah ali predstavnikov teh zaposlenih. Evropska fundacija z več kot 200 zaposlenimi
ustanovi evropski svet delavcev na zahtevo najmanj 10 % svojih zaposlenih
v najmanj dveh državah članicah ali predstavnikov teh zaposlenih. Za ustanovitev evropskega sveta delavcev se
uporabljajo nacionalni ukrepi o dodatnih zahtevah iz podtočk (a)
do (e) točke 1 Priloge I k Direktivi 2009/38/ES 3.
Predstavniki prostovoljcev, ki neprekinjeno
opravljajo formalne prostovoljne dejavnosti v evropski fundaciji, imajo status
opazovalca v evropskem svetu delavcev. Evropski svet delavcev vključuje najmanj
enega takšnega predstavnika na državo članico, v kateri je najmanj 10
takšnih prostovoljcev. Člen 39 Obveščanje zaposlenih in prostovoljcev
ter posvetovanje z njimi 1.
Obveščanje zaposlenih in prostovoljcev v
evropski fundaciji o stanju, razvoju ter organizaciji in vprašanjih glede
zaposlovanja za navedeno evropsko fundacijo in takšno posvetovanje z njimi se
na ravni Unije izvajata prek evropskega sveta delavcev, ustanovljenega v skladu
s členom 38. 2.
Evropski svet delavcev in upravni odbor ali po
potrebi izvršni direktorji evropske fundacije lahko sklenejo sporazum o
praktični ureditvi obveščanja zaposlenih v evropski fundaciji in
posvetovanja z njimi. 3.
Kadar takšen sporazum ni sklenjen ali če gre
za vprašanja, ki jih takšen sporazum ne zajema, se uporabljajo nacionalni
ukrepi o dodatnih pogojih iz točk 2-6 Priloge I k
Direktivi 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Poglavje VI Prenehanje evropske fundacije Člen 40 Načini prenehanja Evropska fundacija se lahko preneha z enim od
naslednjih načinov: (a) s preoblikovanjem evropske fundacije
v javnokoristni subjekt v skladu z nacionalno zakonodajo, kot je določeno
v členih 41 in 42; (b) z likvidacijo evropske fundacije v
skladu s členoma 43 in 44. Člen 41 Prenehanje s preoblikovanjem 1.
Evropska fundacija se lahko preoblikuje v
javnokoristni subjekt, ki ga ureja zakonodaja države članice, v kateri ima
registrirani sedež, če je preoblikovanje dopustno v skladu s statutom
evropske fundacije. Preoblikovanje se lahko izvede šele dve leti po
registraciji evropske fundacije. 2.
Upravni odbor evropske fundacije odloči o
preoblikovanju in potrebnih spremembah statuta. 3.
Preoblikovanje ne povzroči likvidacije subjekta
ali ustanovitve nove pravne osebe in ne vpliva na pravice ali obveznosti, ki so
obstajale pred preoblikovanjem. Člen 42 Zahtevek za prenehanje s preoblikovanjem 1.
Evropska fundacija predloži podroben zahtevek za
prenehanje s preoblikovanjem pristojnemu organu v državi članici, v kateri
ima registrirani sedež, v skladu z zakonodajo navedene države članice. 2.
Zahtevek za preoblikovanje vključuje
odločitev upravnega odbora evropske fundacije iz člena 41(2),
naziv in naslov registriranega sedeža evropske fundacije, ki se preoblikuje,
predlagan naziv, naslov in statut novega javnokoristnega subjekta in oblike
varstva pravic zaposlenih evropske fundacije, ki se preoblikuje. 3.
Kadar pristojni organ odobri zahtevek za prenehanje
s preoblikovanjem, ga posreduje registracijskemu uradu in po potrebi organu,
pristojnemu za registracijo novega javnokoristnega subjekta. 4.
Registracijski urad po prejemu odobrenega zahtevka
za prenehanje s preoblikovanjem takoj izbriše evropsko fundacijo iz registra,
če je zakonita ustanovitev novega javnokoristnega subjekta končana. 5.
Preoblikovanje začne veljati na dan izbrisa
evropske fundacije iz ustreznega registra. Preoblikovanje se razkrije. Člen 43 Sklep o likvidaciji 1.
Upravni odbor evropske fundacije lahko odloči
o likvidaciji evropske fundacije v enem od naslednjih primerov: (a) namen evropske fundacije je izpolnjen ali
ga ni mogoče izpolniti; (b) obdobje, za katero je bila ustanovljena,
se izteče; (c) če nima več premoženja. Upravni odbor predloži sklep o likvidaciji evropske
fundacije nadzornemu organu v odobritev. 2.
Nadzorni organ lahko po predstavitvi mnenja
upravnega odbora evropske fundacije odloči o likvidaciji evropske
fundacije ali v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja, o predložitvi
predloga o likvidaciji pristojnemu sodišču v enem od naslednjih primerov: (a)
če upravni odbor ni ukrepal v primerih iz
odstavka 1; (b)
če evropska fundacija stalno krši svoj statut,
to uredbo ali nacionalno zakonodajo, ki se uporablja. Člen 44 Likvidacija 1.
Kadar nadzorni organ odobri sklep upravnega odbora
v skladu z drugim pododstavkom člena 43(1) ali kadar nadzorni organ
ali po potrebi sodišče odloči o likvidaciji evropske fundacije, se
premoženje evropske fundacije uporabi v skladu z odstavkom 2 tega člena.
2.
Po popolnem poplačilu upnikov evropske
fundacije se kakršno koli preostalo premoženje evropske fundacije prenese na
drug javnokoristni subjekt, ki izvaja podoben javnokoristni namen, ali se
uporabi za javnokoristne namene, ki so čimbolj podobni namenom, za katere
je bila evropska fundacija ustanovljena. 3.
Upravni odbor ali likvidacijski upravitelj, ki je
odgovoren za likvidacijo, pošlje zaključni račun do dneva likvidacije
skupaj s poročilom, ki vključuje informacije o razdelitvi preostalega
premoženja, nadzornemu organu. Ti dokumenti se razkrijejo. Poglavje VII Nadzor države članice Člen 45 Nadzorni organ Vsaka država članica določi nadzorni
organ za nadzor evropskih fundacij, registriranih v navedeni državi
članici, in o tem obvesti Komisijo. Člen 46 Pooblastila in obveznosti nadzornega organa
1.
Nadzorni organ zagotovi, da upravni odbor upošteva
statut evropske fundacije, to uredbo in nacionalno zakonodajo, ki se uporablja. 2.
Nadzorni organ je pristojen za odobritev spremembe
namena evropske fundacije v skladu s členom 20(4) in likvidacije
evropske fundacije v skladu z drugim pododstavkom člena 43(1). Za namene odstavka 1 ima nadzorni organ
najmanj naslednja pooblastila: (a)
kadar ima nadzorni organ utemeljene razloge za sum,
da upravni odbor evropske fundacije ne upošteva statuta evropske fundacije, te
uredbe ali nacionalne zakonodaje, ki se uporablja, preišče zadeve navedene
evropske fundacije in za to zahteva, da direktorji evropske fundacije, njeni
zaposleni ter njeni revizorji zagotovijo vse potrebne informacije in dokazila; (b)
kadar obstajajo dokazi o finančnem neprimernem
ravnanju, resnih nepravilnostih ali zlorabi, imenuje neodvisnega strokovnjaka,
da na stroške evropske fundacije preišče zadeve evropske fundacije; (c)
kadar obstajajo dokazi, da upravni odbor ne
upošteva statuta evropske fundacije, te uredbe ali nacionalne zakonodaje, ki se
uporablja, opozori upravni odbor in od njega zahteva upoštevanje statuta
evropske fundacije, te uredbe in nacionalne zakonodaje, ki se uporablja; (d)
razreši člana upravnega odbora ali v skladu z
nacionalno zakonodajo, ki se uporablja, predlaga razrešitev pristojnemu
sodišču v skladu z drugim pododstavkom člena 28(3); (e)
odloči o likvidaciji evropske fundacije ali v
skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja, o predložitvi predloga o
likvidaciji evropske fundacije pristojnemu sodišču v skladu s
členom 43(2). 3.
Na glede na odstavek 2 nadzorni organ ni
pristojen za upravljanje evropske fundacije. Člen 47 Sodelovanje med nadzornimi organi 1.
Nadzorni organ države članice, v kateri ima
evropska fundacija registrirani sedež, in nadzorni organi držav članic, v
katerih evropska fundacija opravlja dejavnosti, sodelujejo med seboj za
izvajanje nadzornih pooblastil in sprejetje potrebnih ukrepov iz
člena 46. 2.
Nadzorni organi si izmenjajo vse pomembne
informacije, če evropska fundacija krši statut, to uredbo ali nacionalno
zakonodajo, ki se uporablja, ali če obstaja sum takšnih kršitev. 3.
Nadzorni organ države članice, v kateri ima
evropska fundacija registrirani sedež, na zahtevo nadzornega organa države
članice, v kateri evropska fundacija opravlja dejavnosti, preišče sum
kršitev, ki naj bi jih storila navedena evropska fundacija. Nadzorni organ, ki prejme zahtevo, obvesti
nadzorni organ, ki predloži zahtevo, o ugotovitvah na podlagi razpoložljivih
informacij in kakršnih koli sprejetih ukrepih. Člen 48 Sodelovanje z davčnimi organi 1.
Nadzorni organ države članice, v kateri ima
evropska fundacija registrirani sedež, takoj obvesti davčne organe
navedene države članice o začetku preiskave o sumu storitve
nepravilnosti v skladu s točko (a) drugega pododstavka
člena 46(2) in o imenovanju neodvisnega strokovnjaka v skladu s
točko (b) drugega pododstavka člena 46(2). 2.
Navedene davčne organe obvesti tudi o napredku
in rezultatih navedenih preiskav ter kakršnih koli izdanih opozorilih ali
izrečenih sankcijah. 3.
Registracijski urad in nadzorni organ države
članice, v kateri ima evropska fundacija registrirani sedež, davčnemu
organu katere koli države članice na njegovo zahtevo zagotovita kakršne
koli dokumente ali informacije o evropski fundaciji. Poglavje VIII Davčna obravnava Člen 49 Davčna obravnava evropske fundacije 1.
Za evropsko fundacijo velja v zvezi z davki na
dohodek in kapitalski dobiček, davki na darila in dediščine, davki na
premoženje in zemljiškimi davki, davki na prenos, davki na registracijo,
kolkovinami in podobnimi davki v državi članici, v kateri ima evropska
fundacija registrirani sedež, enaka davčna obravnava, kot se uporablja za
javnokoristne subjekte, ustanovljene v navedeni državi članici. 2.
Za evropsko fundacijo velja v zvezi z davki iz
odstavka 1 v državah članicah, ki niso država članica, v kateri
ima evropska fundacija registrirani sedež, enaka davčna obravnava, kot se
uporablja za javnokoristne subjekte, ustanovljene v navedenih državah članicah.
3.
Za namene odstavkov 1 in 2 se šteje, da
je evropska fundacija enaka javnokoristnim subjektom, ustanovljenim v skladu z
zakonodajo zadevnih držav članic. Člen 50 Davčna obravnava donatorjev evropske
fundacije 1.
Za vsako fizično ali pravno osebo, ki prispeva
donacijo evropski fundaciji na nacionalni ali čezmejni ravni, velja v
zvezi z davki na dohodek, davki na darila, davki na prenos, davki na
registracijo, kolkovinami in podobnimi davki enaka davčna obravnava, kot
se uporablja za donacije javnokoristnim subjektom, ustanovljenim v državi
članici, v kateri je donator davčni rezident. 2.
Za namene odstavka 1 se šteje, da je evropska
fundacija, ki prejme donacijo, enaka javnokoristnim subjektom, ustanovljenim v
skladu z zakonodajo države članice, v kateri je donator davčni rezident. Člen 51 Davčna obravnava upravičencev
evropske fundacije Za upravičence evropske fundacije se v
zvezi z nepovratnimi sredstvi ali drugimi prejetimi ugodnostmi šteje, da so
upravičenci javnokoristnega subjekta, ustanovljenega v državi
članici, v kateri je upravičenec davčni rezident. Poglavje IX Končne določbe Člen 52 Učinkovita uporaba Države članice sprejmejo določbe, ki
zagotavljajo učinkovito uporabo te uredbe najpozneje dve leti po
začetku njene veljavnosti. Člen 53 Kazni Države članice določijo pravila o
kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse
potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Določene kazni morajo
biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice
obvestijo Komisijo o navedenih določbah najpozneje [dve leti po
začetku veljavnosti] in jo brez nepotrebnega odlašanja obvestijo o
vseh njihovih nadaljnjih spremembah. Člen 54 Pregled uredbe Komisija sedem let po začetku veljavnosti
te uredbe predloži Svetu in Evropskemu parlamentu poročilo o uporabi
Uredbe in predloge za spremembe, kadar je potrebno. Člen 55 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po
objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od [2 leti od
začetka veljavnosti]. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh
državah članicah. V Bruslju, 8.2.2012 Za
Svet Predsednik [1] COM(2010) 2020. [2] COM(2011) 206. [3] COM(2010) 603. [4] COM(2011) 682. [5] Resolucija EP z dne 6. aprila 2011 o enotnem
trgu za Evropejce (2010/2278(INI)); Pisna izjava št. 84/2010,
P7_DCL(2010)0084; Resolucija EP z dne 19. februarja 2009 o socialni
ekonomiji (2008/2250(INI)); in Resolucija EP z dne 4. julija 2006 o
nedavnem razvoju in nadaljnjih možnostih v zvezi s pravom družb
(2006/2051(INI)). [6] INT/498 – CESE 634/2010 – april 2010. [7] CdR 330/2010 fin. [8] Glej Uredbo (ES) št. 1524/2007 z dne 18. decembra
2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2004/2003 o predpisih, ki urejajo delovanje
političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega
financiranja. [9] Delovni program Komisije za leto 2012, točka
št. 76. [10] Glej
http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/eufoundation/feasibilitystudy_en.pdf,
v nadaljnjem besedilu: študija izvedljivosti. [11] Ta skupina vključuje strokovnjake za pravo družb iz
nacionalnih uprav ter se pod vodstvom GD za notranji trg in storitve
srečuje trikrat na leto. [12] C-436/03, Evropski parlament proti Svetu Evropske unije. [13] UL C , , str. . [14] UL C , , str. . [15] UL C , , str. . [16] 2010/2278(INI). [17] 2008/2250(INI). [18] 2006/2051(INI). [19] Pisna izjava št. 84/2010, P7_DCL(2010)0084. [20] INT/498 – CESE 634/2010 – april 2010. [21] CdR 330/2010 fin. [22] UL L 157, 9.6.2006,
str. 87. [23] UL L 122, 16.5.2009, str. 28. [24] UL L 297, 15.11.2003, str. 1.